616 
vniká kůlovým kořenem hluboko do země, vyžaduje poměrně lepší půdy nežli 
ostatní naše stromy jehličnaté. 
Užitek borovice jest rozmanitý: Dříví hodí se ke stavbám i za palivo; 
pro truhláře a koláře nemá ovšem takové ceny, jako dříví s jiných stromů jehlič- 
natých, poněvadž jest proniknuto příliš hojnou pryskyřicí. Z této dělá se ter- 
p e n t ý n , t e r p e n t ý n o vý olej, k 
destillací dobývá se ze dřeva dehtu 
(théru) a z dehtu vařením černé 
(ševcovské) smůly. Kromě toho 
připravuje se v milířích ze dřeva 
dřevěné uhlí a části pryskyřicí 
nejbohatší (zvláště pařezy) spalují se 
na saze (kopt). Kůry možno též 
použiti na tříslo a suchých šišek 
k topení. 
V novější době připravují 
z čerstvých jehlic borových, vaříce 
je v louhu, tak zv. lesní vlnu, 
kterouž vycpávají se podušky pro 
nemocné a obkládají se údy trpící 
rheumatismem. Výtažek z jehlic od- 
poručuje se též do koupelí pro ne- 
mocné dnou. 
Z četných škůdců, jichž 
vedle smrku má borovice ze všech 
jehličnatých stromů nejvíce, buďtež 
uvedeni jen nejrozšířenější. 
lafuna a smůla bednářská. Suchou 
853. Lýkožrout borový (a) 
a vyhlodané jím chodby a, ; b lýkožrout modřínový 
(oba zvětš.K 
a) Z brouků zasluhují zmínky : 
i. Kliko roh borový neboli smrkovník (Hylobius abietis — obr. 850 ) 
— nosatec asi 1 cm dlouhý, barvy hnědé, na krovkách se 3 příčnými řadami žlu- 
854. Lišai borový s housenkou a kuklou. 
tavých skvrn. Ohlodávaje kůru mladých stromů, jest příčinou, že z poraněných 
míst vytéká pryskyřice, jehlice žloutnou, záhy opadávají a stromek posléze usýchá. 
