625 
Jest domovem v sev. Americe, kde tvoří místy rozsáhlé lesy. Od začátku 18. 
století sází se též v sadech i v lesích ve střední Evropě. U nás ji vídáme celkem 
zřídka, ač podnebí naše dobře snáší. 
Z jiných cizozemských sosen, s nimiž setkáváme se u nás někdy v sadech, 
buďtež ještě uvedeny : 
i. Sosna tuhá (P. rigida Milí., Pechkiefer — obr. 871) — poznává se 
ode všech předch. snadno tím, že má světlozelené, asi 1 dm dlouhé, tuhé jehlice (L) 
vždy po třech ve svazečkách. Vejčité, asi 6 cm 
dlouhé šišky (B) bývají po 2 — 4 pohromadě 
a posléze rovnovážně odstávají. Černá, s po- 
čátku červeně zrnk ováná semena (/) jsou křídlatá. 
Jsouc domovem v sev. Americe, snáší naše 
zimy bez pohromy. 
2. S. kadidlová (P. taeda 1 L., Weirauch- 
kiefer) má tenké, jasně zelené, přes 1 1 L dm 
870 . Vejmutka 
f semeno. 
871 . Sosna tuhá: 
A větévka s nezralou šiškou, B zralé šišky ; L pavětvička 
s 3 jehlicemi, f semeno. 
dlouhé listy po 3 — 4 ve svazečkách jako druh předch., a podlouhle kuželovité, 
8 — 10 cm dlouhé, sehnuté šišky, na štítcích šupin s ostrými, vehnutými bodlinami, 
pokryté často pryskyřici. 
Jest domovem v severoamer. Virginii a Karolíně. Podnebí naše jí dosti svědčí. 
3. S. těžká (P. ponderosa Dougl.) náleží k nejstatnějším druhům, neboť 
dorůstá ve své vlasti, Kalifornii, až 90 m výšky a kmen její dosahuje až 4 m 
0 Pii ni us nazývá tak nějaký druli sosny jihoevropské. 
40 
