626 
v průměru. Má tmavozelené, tuhé, i přes 2 dm dlouhé jehlice v 3 četných svazcích 
a hnědé, vejčité, asi 1 dm dlouhé šišky, jejichž šupiny jsou na štítcích ozbrojeny 
krátkými ostny a obsahují v paždích křidlatá, hnědá, zřetelně mramorovaná 
semena. 
Jsouc proti mrazům choulostivá, vyžaduje u nás chráněného místa před se- 
verními větry. 
4. S. Coulterova 1 (P. Coulteri Don. — obr. 872 A) má jako všecky tři 
druhy předch. jehlice ( L ) po třech ve svazečkách, 2 — 3 dm dlouhé, sivozelené, 
872 . Šiška A a pavětvička L sosny Coulterovy; B šiška, Z, pa větvička sosny L amber to vy. 
a vejčitě kuželovité, 2—3 dm dlouhé, přes 1 kg těžké šišky, jejichž šupiny nesou na 
štítcích tlusté, namnoze hákovitě zpět zahnuté hrbolce. Křidlatá, přes 1 cm dlouhá 
semena jsou jedlá. Jest domovem v Kalifornii. 
5. S. Lambertova 2 (P. Lambertiana Dougl., Zuckerkiefer — obr. 872 B) 
jest statný strom se sivozelenými, přes 1 dm dlouhými jehlicemi (L^) v 5četných 
svazečkách (jako u limby nebo vejmutky), mající poměrně dlouze stopkaté, visící, 
válcovité šišky 3 — 4 dm dlouhé (nejdelší ze všech) a rozevřené přes 1 dm široké. 
Jest domovem v Kalifornii, kdež semen její jakož i sladké manny (pinitu), 
která z navrtaných stromů vytéká, pojídají. 
*) Ku poctě botanika a irského cestovatele po sev. Americe, Tom. Coulter-a; 
t i8 43- 
2 ) Na počest A. Lamberta, angl. přírodopisce, jenž napsal monografii o rodě 
Pinus. 
