631 
Jest domovem v sevvých. Rusku a Sibiři. V sev. Americe dobývají z ní a 
některých podobných druhů — na př. j. balšámové (A. balsamea Milí.) — zná- 
mého »kanadského balšámu.« 
3. J. španělská (A. pinsapo 1 Bois.) má velmi husté, na větvích kolkolem 
rozestavené jehlice sivozelené, jen asi i 1 ^ cm dlouhé, pichlavé a vejčitoválcovité 
šišky podobné šiškám smrkovým, anyť listeny mezi šupinami nevyčnívají. 
Jest domovem v jižních Španělích, kde tvoří místy pěkné lesy. 
4. J. kanadská (A. cana- 
densis L., T sug a 2 canadensis Endl. 
— obr. 877) tvoří přechod od jedle 
ke smrku : má totiž ploché jehlice 
dvouřadé jako jedle, ale šišky v ce- 
losti opadávající jako smrk. Ostatně 
jsou jehlice pouze 6 — 12 mm dlouhé, 
na konci tupě zahrocené, na svrchní 
straně obyčejně leskle tmavozelené, 
na rubu se 2 sivými proužky a šišky 
malinké, 15 — 20 mm dlouhé, po- 
dlouhle vejčité, jen z 15 — 20 šupin 
(/) složené, na koncích hustých 
větví převislé. 
Jest domovem v sev. Americe, 
kde z ní dobývají »kanadského bal- 
šámu« jako z jedle balšámové. 
Poněvadž podnebí naše dobře snáší, 
bývá v několika odrůdách pěstována 
v sadech pro okrasu. 
5. J. Douglasova 3 (Abies 
Douglasii Lindl., Tsuga seu Pseudo- 
tsuga 4 Douglasii Carr. — obr. 878) 
má jemné, 2 — 2 1 / 2 cm dlouhé, na 
líci temnozelené, na rubu dvěma 
bílými proužky znamenané jehlice 
rozestaveny kolkolem větví, a ku- 
želovité vejčité, asi 8 cm dlouhé 
šišky, které opadávají v celosti jako 
šišky druhu předch., ale úzké, dlouhé, 
na konci 3 klané listeny jejich vy- 
čnívají daleko z paždí šupin. 
Náležejíc k nejdůležitějším je- 
hličnatým stromům sev. Ameriky, 
jest v nejnovější době pro rychlý vzrůst 
evropských. 
879. Smrk obecný 
(celkový pohled). 
dobré dříví zaváděna i do lesů 
Rod 3. Smrk : 5 * obecný (Picea' j excelsa 7 Link, Pinus 8 9 abies y L., Fichte 
*) Tak zovou ji ve Španělích. 
■) Japanské jméno podobného stromu. 
3 ) Ku poctě Dav. Douglas-a, cestovatele po sev. Americe, zemřelého r. J834 
na Havaji. 
4 ) Slož. z řec. xpEvdrjs = nepravý -j- tsuga (viz. pozn. 2 ). 
5 ) Jako chorv. sni rek, mrus. CMepeicL, pol. smereka od stslov. kmene sninči, 
“) Tak zvali smrk už staří Římané; od pix, picis=smůla, pryskyřice. 
7 ) Dat. excelsus = ztepilý-. 
s ) Viz pozn. ž ) na str. 612. 
9 ) Viz pozn. 3 ) na str. 627. 
