632 
— obr. 879 a 880) dorůstaje až do 40 m výsky, má štíhlý kmen s hnědočervenou 
nebo hnědošedou, dosti záhy ve větší šupiny rozsedalou korou a jehlancovitou 
korunu, z větví namnoze přeslenovitě rozestavených, u starších stromů rovno- 
vážně odstálých, ale konci svými vystoupavých. Pobočné tenčí větévky visí 
u starších stromů dolů. Tuhé, čárkovité, přihrocené, smáčknuté čtyřhranné listy 
neboli jehlice jsou na větvích seřazeny spirálně; setrvavše na stromě 5 — 9 let, 
opadávají a zanechávají po sobě kosočtverečné jizvy. 
Jednodomé květy obje- 
vují se poprvé na stromech 
v jejich 30. - 50. roce, roz- 
víjejíce se koncem dubna a 
začátkem května. Prašníkové 
kv., sedící v paždích jehlic na 
loňských větévkách (A), po- 
dobají se s počátku nemálo 
jahodám, anyť mají kulovatý 
tvar a nachově červenou barvu ; 
znenáhla se však prodlužují 
a vypylivše se sežloutnou. 
Skládají se jako květy boro- 
vic a jedlí z pouhých tyčinek 
(a, a t ), jejichž 2pytličné praš- 
níky, přirostlé celou hřbetní 
stranou k nitce a nesoucí na 
vrcholku šupinovitý přívěsek, 
pukají podélnými skulinami. 
Pylová zrnéčka (m) mají po 
dvou měchýřcích, aby je mohl 
vítr lépe roznášeti. 
Květy pestíkové podo- 
bají se válcovitým, 2-3 cm 
dlouhým šišticím, které stojí 
přímo na koncích loňských 
větví (fí) hořejší části koruny. 
V paždí každé plodní šupiny 
(p) sedí po dvou obrácených, 
obnažených vajíčkách jako 
u obou rodů předch. Pod 
šupinami plodními jest po li- 
stenu podpůrném, již v době 
květu zcela nepatrném 
( p i), který později úplně za- 
krní. Zatím co vajíčka, byvše 
opylena, vyvinují se v semena, 
šupiny plodní značně se zve- 
ličí a i se vřetenem, k němuž 
ve spirále jsou přirostlé, zdřev- 
natí. Tím vzniká válcovitá, přes 1 dm dlouhá, záhy převislá šiška, která, jsouc 
koncem srpna zcela vyrostlá (C), počne se v říjnu rozchlipovati a semena z ní vy- 
padávají. Prázdné šišky setrvají na stromě až do jara, kdy je vítr celé shazuje. 
Semena (/) jsou křídlatá, aby mohla býti větrem lépe rozšiřována. Rostlinky ze 
semena ( f [) vyklíčivší mají několik děloh jako u sosny a jedle. 
880. Smrk obecný'. 
A větévka s květy prašnikovými, B větévka s květy pestíkovými, 
C větévka s dospělou šiškou, p šupina z předu se 2 semeny, p x 
táž ze spodu s nepatrným listenem podpůrným. Ostatní vysvětlení 
viz v textu. 
Jsa vedle borovice a jedle nejdůležitějším jehličnatým stromem evropským, 
smrk skládá zvláště v hornatějších krajích rozsáhlé lesy. Poněvadž se spokojí 
