633 
i s půdou velice špatnou, kořenů hluboko nezapouštěje, sahá vysoko do hor 
a daleko na sever. Na vysokých horách trpívá bouřemi, které jej často znetvo- 
řují. — Náleží co do rozvětvení a tvaru šišek i jejich šupin k stromům značně 
proměnlivým.*) 
881. Lýkožrout smrkový 
ve velikosti přir. a zvětš.; vedle jeho chodby ; dole bvězdovité chodby vyhlodané 
lýkožroutem šestizubým. 
Užitek smrku jest podobný jako užitek sosny (str. 616). V novější době 
spotřebuje se mnoho dřeva smrkového též na výrobu papíru. Mladé smrčky 
a jedle volí sé za vánoční stromky. 
Co týká se škůdců z říše 
živočišné, má jich smrk tolik, 
jako žádný jiný náš strom jehličnatý. 
Veliký počet jeho nepřátel žije ovšem 
také na borovici a o těch bylo po- 
věděno již na str. 6 1 6-62 1 . Jsou to ze- 
jména: klikoroh borový (Hylo- 
bius abietis — obr, 850), lýk o hub 
sosnový (Hylesinus piniperda — 
obr. 852), lýk o hub menší (Hy- 
lesinus minor — obr. 852), lišaj 
borový (Sphinx pinastri — obr. 
854), mniška (Ocneria monacha 
— obr. 855), tmavoskvrnáč 
sosnový (Fidonia piniaria — obr. 
858), plosko hřbet k a borová 
(Lyda campestris — obr. 862) atd. 
Kromě těchto vyskytují se na 
smrku nejčastěji ' 
*) Viz článek prof. V. Spitznera: 
Klubu přírodovědeckého v Prostěj 
882. Lýkohub lesklý 
a jeho larvy ve vyhlodaných chodbách. 
»0 mnohotvárnosti smrků« ve Věstníku 
vé za rok 1901. 
