- 636 - 
roštů (A) a jsouce plnv růžových vajíček, dosahují posléze velikosti hrachových 
zrnek. Larvy z vajíček se líhnoucí rozlézají se po větvích : samičí zabodávají se 
do kůry a dospívají bez proměny, samčí | usazují se na jehlicích a jsouce pokryty 
jemným bílým štítkem, proměňují se po- 
sléze v droboulinký okřídlený hmyz (a). 
Rozmnoží-li se puklice hroznovitá, může 
někdy mladý strom úplně zničiti. 
Časné žloutnutí a hromadné 
opadávání jehličí zaviňuje vedle jiných 
druhů hlavně rez Chrysomyxa abietis; 
hnilobu dřeva urychluje podhoubí týchž 
hub, jež uvedeny byly u sosny (str. 621). 
Co do geologického stáří 
spadá první objevení se rodu smrků asi 
do téže doby jako u sosny. Za praotce 
jeho u nás dlužno totiž počítati smrk 
prvotní (Picea protopicea Velen.), jehož 
otisky vyskytují se v českém útvaru kří- 
dovém. Otisky nynějšího smrku obec- 
ného objevují se ovšem poprvé až v pli- 
ocenu. Dle výzkumů J. Conwentze 
jest jantar přeměněná pryskyřice před- 
věkých smrků jantarových (Picea 
succinifera Gópp.), které rostly též v době třetihorní. 
Z cizozemských smrků, sázených u nás někdy v sadech pro okrasu, 
buďtež pouze uvedeny : 
1. S. bílý (Picea albaLink, 
Schimmelfichte — obr. 888 A), 
u nás nevysoký strom husté 
větevnatý, nižšího vzrůstu nežli 
je smrk obecný, s kratšími a 
hrubšími, čtyřhrannými jehli- 
cemi, jež označeny jsou 4 bí- 
lými proužky, a s převislými, 
světle hnědými, pouze 3 — 4 cm 
dlouhými šiškami. Jehlice mezi 
prsty rozemnuté příjemně voní. 
Jest domovem v sev. Americe. 
2. S. černý (P. nigra 
Link, Schwarzfichte — obr. 
888 B) má černavou kůru, 
tmavozelené, na svrchní straně 
sivé jehlice a hnědočervené, vej- 
čité, jenom asi 3 cm dlouhé 
šišky. Ostatně podobá se niž- 
ším vzrůstem a vnějškem druhu 
888. Smrk bílý A a šiška smrku černého B. P fedc , h ” í ehl ; či í eho VŠak není 
vonné Jest tež domovem v Sev. 
Americe. 
3. S. východní (P. orientalis Lk, Sapindus-Fichte — obr. 889) má velice 
husté, jen 5 — 10 mm dlouhé, nápadně lesklé, jako fermeží povlečené jehlice, 
které svrchní stranu větví dokonale pokrývají, a válcovité, pouze 6 — 8 cm dlouhé, 
visuté šišky s šupinami na okraji docela hladkými. Z vrcholků mladých větvi roní 
887. Puklice hroznovitá ; 
A větévka smrková s bezkřídlými samičkami; b samička. 
a sameček (zvětš.). 
