638 
který každého roku shazuje jehlice po způsobu stromů lupenatých. 
Vnějškem připomíná nejvíce smrk: máť rozdrásanou, šupinatou, šedohnědou kůru, 
jehlancovitou korunu, rovnovážně odstálé, namnoze prohnuté větve hlavní a pře- 
vislé větvičky vedlejší. Světle zelené, hebké jehlice vyrůstají po stranách větví na 
krátkých brachyblastech ve svazečkách po 15-40 jako u žádného jiného na- 
šeho stromu. Na mladých letorostech (A) jsou ovšem jehlice jednotlivé, v ro- 
zestavení spirálním. Vyvinuvše se na jaře, jehlice na podzim sežtoutnou a jak už 
svrchu pověděno, opadají, tak že v zimě jest strom docela bezlistý. 
891. Modřín evropský : 
A větévka s mladým letorostem, B s květy prašníkovými F a pestikovým 
F í ; C větévka s dozrávajícími šiškami. Ostatní v textu. 
Jednodomé květy, 
objevující se poprvé na 
stromech 201etých i mlad- 
ších a rozvíjející se sou- 
časně s listy od konce 
března do máje, jsou 
podobného složení jako 
u rodů předch. Oboje 
vyrůstají po stranách 
loňských větví ( B ) na 
brachyblastech. P raš ni- 
ko vé ( F ), kryty s po- 
čátku pouhými šupinami, 
skládají se ze žlutých 
prašníků ( a , aý), které 
se otvírají šikmými sku- 
linami a obsahují oproti 
předch. rodům pyl bez 
dutých váčků. Peští- 
kové kvítky {F x ) při- 
pomínají malé šištice, 
podepřené několika ze- 
lenými jehlicemi. Plodné 
šupiny šištic (/>), cho- 
vající v paždích po dvou 
obrácených nahých va- 
jíčkách, jsou v době 
květu nachově čer- 
vené, později však 
zhnědnou. Podpůrné li- 
steny přerůstají své šu- 
piny zpravidla jen v dol- 
ní části šišky, ba někdy 
jich ani tam nepřerůstají. 
Úplně vyvinuté šišky, 
( C ), jsou vejčité, pouze 2-4 cm dlouhé. Ačkoli semena dozrávají v nich už na 
podzim, přece nemohou z nich býti větrem po okolí dříve roznášena až na jaře, 
neboť teprve tehdy šupiny šišek, dosud k sobě přitisklé, počnou se od sebe od- 
chlipovati. Poněvadž pak zralé šišky stojí přímo, nemohou křídlatá semena 
z paždí rozchliplých šupin vypadávati jako u borovic nebo smrků, musí čekati, 
až je vyfoukne vítr a dále zanese. Proto rozvírají se zralé šišky jen za dnů 
suchých a větrných, za vlhkého počasí opět se zavírajíce. Stává se, že v paždí 
některých šupin zůstávají zralá semena po 3 - 4 léta — pokud totiž šiška, na 
povrchu už dosti setlelá, v celosti se stromu nespadne. 
Dosti často lze vedle normálních šišek nalézti tak zv. šišky prorostlé, 
jejichž vřeteno se prodloužilo v listnatou větévku (obr. 892). 
