646 
vstřícné, k větévkám přitisklé. V naší květeně nevyskytuje se samorostle ani je- 
diný druh, ale v sadech, na hřbitovech a v zahrádkách sázejí se zhusta některé 
druhy cizí. Jsou to zejnéna: 
1. Žera v západní (Thuja occidentalis L. — obr. 901) — jest nižší strom 
jehlancovitého vzrůstu, řidčeji keř, jehož větve, složené z postranních, 2řadě ro- 
zestavených, plochých, na svrchní straně tmavozelených, na spodu světlozelených 
větviček, stojí většinou v rovnovážných polohách. Vstřícné listy (L) jsou šu- 
pinovité, ve 4 řadách k větvičkám přiložené, kraji svými střechoví tě se kryjící 
a mají - alespoň ty, které jsou ploché - na hřbetě žláznatý, posléze splasklý hrboulek. 
S morfologického stanoviska jsou listy zvláště tím zajímavé, že jich jsou tři 
druhy: ty, které sedí na svrchní, ke slunci obrácené straně větviček, jsou tmavo- 
zelené a bez průduchů, kdežto listy na spodní, od slunce odvrácené straně vět- 
903. Zerav východní; 
904. Cypňšek Lazvsoniiv ; 
/zralá šišt ce (zvětš.). 
V zvětš. kousek větévky. 
viček jsou světle zelené a mají četné průduchy; ony listy pak, které sedí po 
stranách větví, objímajíce sedlovitě jejich hrany, jsou na té polovině, která jest 
obrácena ke slunci, tmavozelené a bez průduchů, na druhé polovině však světlo- 
zelené a s průduchy. - Jen tyto postranní, sedlovitě ohnuté listy chovají v paždích 
svých pupeny. V zimě se zbarvují listy do hnědá, na jaře však opět zezelenají. 
Kvítky spočívající na konci postranních větviček jsou jednodomé. Praš- 
níkové jsou podobné jako u jalovců, pestíkové (,F) připomínají malé šištice, slo- 
žené ze 3—4 párů vstřícných šupin, v jejichž paždí sedí po dvou vajíčkách. 
Nejspodnější a někdy i nejsvrchnější pár šupin bývá však jalový, v paždí svém 
vajíček nechovaje. Po opylení šupiny záhy zdřevnatí (/) a z vajíček vyvinou se 
křídlatá semena ; dozravše, šištice (ýj) se rozchlipují a semena roznáší pak vítr 
po okolí. 
Semena obsahují klíček pouze se 2 dělohami. Zajímavo, že mladinká rost- 
lina vytváří nejprve listy jehlicovité a teprve později větvičky s listy šupinovi- 
tými (obr. 902). 
Zerav západní tvoří ve své vlasti — sev. Americe — místy celé lesíky. 
Byv do Evropy (nejprve do Francie) zaveden okolo r. 1566, sázívá se nyní 
