663 
Roste v bažinách, u rybníkův a na vlhkých lesních písčinách pořídku ve 
středním a záp. Polabí, poříčí Ploučnice, hornatině křivoklátsko-berounské, pří- 
bramských Brdech a Posázaví, na Moravě v části východní a jižní. 
Pozn. Odrůda s lodyhami slabšími, pouze 8 — I 2 žebrými a pochvami nahoře 
porozšířenými, více odstálými, o zubech většinou vytrvalých, nazývá se př. Schlei- 
cherovou (E. Schleicheri 1 Milde). 
Byla pozorována na polabských písčinách, na př. u Neratovic a Roudnice. 
923. Přeslička peřestá ; 
L část lodyhy s pochvou. 
8. P. prodloužená (E. elongatum Willd., E. ramosissimum 2 Desf. — 
obr. 922) vyhání z článkovaného oddenku lodyhu někdy až přes 1 m vysokou, 
z poměrně dlouhých článků složenou, buď jednoduchou nebo hned od 
spodu v dlouhé, přeslenovitě sestavené, ztuha vzpřímené větve rozvětvenou. 
Oproti předch. druhu jsou tvrdé, tuhé lodyhy vždy jednoleté av8 — 20 žeber hlu- 
boce rozrýhované. Zelené pochvy jsou nahoře trochu rozšířeny, pod zuby často bíle 
zbarveny a ještě níže nahnědlé. Válcovité, špičkou hroinaté klasy objevují se na 
vrcholku lodyhy, někdy i na koncích větví od května do července. 
Roste nejraději na písčinách, v Čechách hlavně jen ve středním a západním 
Polabí, řidčeji v Chebsku, na Moravě v části střední a jižní. 
6 Viz pozn. na str. 77. ve sv. II. 
2 Lat. ramosus = větevnatý; ramosissimus — největevuatější. 
