Řád III. Vratičkovité (Ophioglosseae) 
'jsou vytrvalé byliny vyhánějící z podzemního oddenku ročně jeden nebo několik 
listů, které oproti listům kapraďovitých jsou i v mládí přímé (hlemýžďovitě ne- 
svinuté) a mají čepel rozdělenu ve dva nestejnotvárné díly: hřbetní z nich jest 
jalový, lupenitý, zelený, břišní však jest přeměněn v jakési wkvětenství" buď kla- 
sovité nebo latovité. Výtrusnice, sestavené do řad, jsou zakulatělé, tenkostěnné 
(bez kroužku tlustostěnných buněk) a dozravše poltí se asi do polou ve dvě 
chlopně (obr. 958 /). Výtrusy jsou vesměs jednoho druhu a vyrůstají z nich 
oproti kapradinám prvoklíčky podzemní, h 1 í z o v i t é, n e z e 1 e n é. Další vývoj 
jest takový jako u kapradin. 
Náležejí sem z naší květeny pouze dva rody: vratička (Botrychium), 
jejíž neplodná část listu jest namnoze zpeřeně dělená, plodná část latovitá, a hadí 
jazyk (Ophioglossum), jehož neplodná část listu jest nedělená, plodná klasovitá. 
Rod 1. Vratička 1 (Botrychium 2 , Mondraute) má listy rozděleny ve 
dvě nestejnotvárné části : neplodnou, lupenitou, namnoze zpeřeně dělenou a 
plodnou latovitou. 
Vyskytuje se v naší květeně ve 4 druzích : 
s 
>0 
m 
* 
55 
s. 
> 
» list « vyrůstá asi uprostřed í »list« jednoduše zpeřený / obecná 1. 
nebo nad prostředkem c 
»lodyhy« ( » list « dvojnásobně peřenodílný < heřmánkolistá 2. 
»listy« vyrůstají z dolejší 
části lodyhy 
»listy« vejčité nebo okrouhlé, nedělené í 
nebo peřenoklané, řidčeji trojčetné; ' jednoduchá 3. 
bylinka pouze 3 — 10 cm vysoká ( 
»listy« v obrysu trojhranné a při tom / 
trojené; byl. 8 — 25 cm vysoká \ 
routolistá 4. 
1. Vratička obecná (Botrychium lunaria 3 Sw. - obr. 958) jest vytrvalá, 
5-30 cm vysoká, žlutavě zelená, trochu šťavnatá bylina s krátkým oddenkem, na 
němž znamenati lze zhnědlé zbytky listových pochev po loňské rostlině. Čepel 
listu z oddenku vyrůstajícího jest u starších, plodných rostlin rozdělena ve dvě 
nestejnotvárné části: v část neplodnou a plodnou. Čepel neplodná jest v obrysu 
vejčitě podlouhlá, hluboce peřenodílná, skládajíc se z 5—15 půlměsíčitých, k do- 
lejšku klínovitě súžených, vějířovitě žilnatých úkrojků (lístků), které jsou zpředu 
1 ) V Matthioliově Herbáři slově tato bylina »vrať se zase«. Chorv. se nazývá 
vratica, vratislun, rus. rpo3SOBHHKi>. 
2 ) Od řec. ($ÓTQvyog === stopka hroznu, vzhledem ke stopkatému, hroznovitému 
»květenství.« 
:? ) Od lat. luna — měsíc, vzhledem ke tvaru lístků. 
