691 
obyčejně celokrajné, někdy však také vroubkované až prstnatě rozstříhané. Plodná 
část čepele (část břišní) jest přetvořena v jakousi latu, jejíž větve jsou po obou 
krajích posázeny zakulatělými, ve dvě chlopně pukajícími výtrusnicemi. Řapík 
neplodné části čepele srůstá s řapíkem plodné části skoro celou svojí délkou, tak 
že „list" vyrůstá asi uprostřed „ lodyhy". 
Roste porůznu na lesních lukách, vlhkých písčinách a kamenitých stráních. 
Výtrusnice objevují se hlavně v červnu a červenci, ve vyšších polohách až 
v srpnu. 
Druhdy přikládali ji na rány a pověrčiví venkované dávali ji dobytku proti 
učarování. 
2. V. jednoduchá (B. simplex Hitchcock — obr. 959) jest něžná rost- 
linka pouze 3 — 10 cm vysoká, od předch. 
druhu hlavně tím se lišící, že řapík ne- 
plodné čepele srůstá s řapíkem plodné 
části jen svojí spodinou, tak že » list « vy- 
růstá asi ve sp}dní čtvrtině » lodyhy «. 
Kromě toho jest neplodná čepel v obrysu 
široce vejčitá až okrouhlá a při tom buď 
nedělená nebo zpeřeně rozeklána ve 2 — 5 
celokrajných úkrojků; řidčeji jsou čepele 
trojčetné. 
958. Vratička obecná 
f část plodného listu 
se zralými výtrusnicemi. 
960. Vraiička 
heřmánkolistá. 
Jsouc spoře roztroušena po severnější Evropě, byla u nás pozorována 
pouze u Dol. Lipové ve slezském Jeseníku. Výtrusnice se objevují již v květnu 
a červnu. 
3. V. heřmánkolistá (B. matricariaefolium A. Br., B. rutaceum 1 W. — 
obr. 960) jest jako obě předch. bylina vytrvalá, 8 — 25 cm vysoká, mající neplod- 
nou čepel v obryse trojhranně vejčitou a při tom dvojnásobně peřenodíl- 
nou, o úkrojcích vejčitých nebo podlouhlých, ke spodu klínovitě súžených. Řapík 
této čepele srůstá s řapíkem plodné části namnoze celou svojí délkou, tak že krátce 
řapíkatý až skoro přisedlý „list" vyrůstá z hořejší poloviny „lodyhy", někdy 
zrovna pod latou. 
Roste pořídku na lesních lukách, pastvinách a ve světlých lesích v středním 
) Lat. rutaceus = routovitý. 
