23 
cenUvŞii sau alb tomentoase, adesea în tovărăşie cu prima 
varietate. 
Gcum urhanum L. spec. p. 716. Plantă de 20 — 60 cm., 
viloasă, puţin râmoasă, tulpina scurtă şi prevăzută cu fibre 
te exală un miros de cuişoare, foile inferioare lirate pena- 
tesecate cu 5 — 7 segmente neegale, inclse dentate, cele cau- 
linare mari, stipuli foliacei incisi dentaţi, fiori galbene, mici, 
drepte, calicele verde, reflex la maturitate, 5 petale obovale 
cuneiforme, depăşind puţin caliciul, cârpele păroasă, aris- 
tele biarticulate glabre, articolul inferior mai mare de 4 
ori ca cel superior, care are basa păroasă. Prin pădure până 
sub stânci. 
Roşa canina L. spec. p. 704. Arbust cu spini ricizi, laţi 
la bază cu vârful curbat, frunzele imparipenate compuse 
cu 5- 7 foliole eliptice sau ovale, glabre, cu dinţi simpli, 
dubli sau compuşi, glanduloşi, stipuli şi bracteele dilatate, 
lungăreţe, fiori rose sau albe mai mult sau mai puţin mari, 
solitare sau în corimbe, pedunculi fructiferi erecţi, laciniile 
caliciului penatifide, mai mici decât carola, reflexe şi la ma- 
turitatea fructului cad, fructul eliptic sau aproape rotund, 
cartilaginos, ovariile pedicelate. Staţionează adesa prin tu- 
ferişe în partea inferioară a muntelui. 
alpina L. spec. p. 703. 
var. adenophora Borb. prim. monog. ros. hung. an. 1880. 
Diferă de forma tipică prin pendunculi, receptaculu şi se- 
palele care sunt investite cu denşi peri setiformi şi glan- 
duliferi. Foile pe partea inferioară viloase şi cu glande pe 
nervuri. Staţionează prin pădure până sub stâncile din vârf. 
POMACEAE Lindl. 
Sorhus aucuparia L. spec. p. 683, syn. Pyrus aucuparia 
Gaertn. Arbore cu muguri viloşi ne viscoşi, foile mai ti- 
nere viloase, mai bătrâne glabre penate cu 11 — 17 foliole, 
oblonge, acut serate, flori albe de 6 — 8 mm. în diametru, 
caliciul cu lobi curbaţi spre interior după înflorire, 3 sti- 
luri, lânoşi la bază, drepţi, fructe mici — 1 cm. în diametru — 
piriforme, netede, de un roş aprins. 
