26 
şi dela mijloc în sus mult ramificată. Staţionează în tovă- 
răşie cu cea dintâi până sus. 
UMBELLIFERAE Juss. 
Sanicula europaea L. spec. p. 339, Plantă cu foile bazi- 
lare palmate partite, lobi trifizi neegal incis seraţi, fiori albe 
sau rase dispuse în umbelă neregulate şi globoase, cu 3 — 5 
raze neegale, involucrul cu 2 — 4 foi incise, involucele 
scurte, fructele aproape globoase acoperite de peri uncinaţi. 
Staţionează prin pădure mai cu samă prin locuri umede. 
^strantia major L. spec. p. 330. 
■ var. montana Stur. op. cit. Diferă de forma tipică prin 
o statură mai mică şi prin foliolele involucrului care sunt 
întregi. Staţionează prin păşune sub stânci în faţa stânei. 
^upJeiiriim diversifoliiim Roch. Ban. rarius an. 1828. 
Syn. B. caricifolium Baumg., B. baldense şi B. exal- 
tatum Schur. B. subfalcatum Schur., plantă cu tulpina 
simplă sau puţin ramificată de 20 — 70 cm. înaltă, pe- 
renală, foile nervoase, cele radicale sunt oblung liniare, 
acute spre bază atenuate cu 5 nervi, nervi marginali sunt 
obsoleţi ; foile tulpinale la bază sunt mai late, ovale şi i 
ampexicaule lanciolate, acuminate, involucru lipseşte sau e 
format din o bractee solitară, foliolele involucelelor sunt liniar 
subulate pe timpul înflorire! devin mai lungi, spre bază 
sunt cu margeni paralele. Fructele sunt negricioase îngust 
aripate. Staţionează pe stânci până în vârf. 
Libanotis montana AII. fi. pedem tab. 62 an. 1795, syn 
Seseli Libanotis Koch. Plantă de 30 — 1 m. bisanuală, cu 
tulpina adânc sulcată, glabră sau pubescentă, înpartea su- 
perioară ramificată, foi de 2—3 ori penate fide, cu foliolele 
incinse penatifide şi ale căror lobi sunt lanciolaţi şi scurt 
mucronaţi, perechea cea mai inferioară este dispusă cruciş 
pe rachis, flori albe sau roşietice, aşezate în mici umbele 
grupate apoi în o umbelă mai mare, involucrul şi invo- 
lucelul este format din numeroase foliole sau lipseşte cu 
totul, achenele sunt scurt pâroasă. Staţionează pe stânci 
în vârful Măgurei 1550 m. 
