27 
Chaerophylhim hirsutum L. spec. p. 371. Plantă vivace de 
30 — 60 cm., cauli striaţi hirsuţi, foile duplicato-ternate, fo- 
liole bi-triftde, penate fide, incis serate, involucru lipsă, 
involucele late lanciolate, acuminate, lung ciliate, petale 
ciliate, stilul drept mai lung decât stilopodu, fructul lung 
de 12—15 mm. cu carpoforul divizat dela mijloc. Staţio- 
nează prin locurile umede şi printre stânci. 
RUBIACEAE Juss. 
Galium austriacum Jacq. fl. austr. p. 50 tab. 80. Plantă 
lucitoare de 10—15 cm. înaltă, cu totul glabră, netedă, 
oarecum rigidă, nu înegreşte prin sicaţie, cauli să ramifică 
dela bază, foliaţi, cu foile lucitoare, liniar subulate, puţin 
dilatate sau nedilatate spre vârf şi cu nervurile pronunţate. 
Staţionează printre stânci şi păşuni mai cu samă în vârf 
1540 m. 
G. silvestre Poli. palat. 1 p. 151 an. 1776. 
var. "Bocconi Dc. Să deosebeşte de specia tipică prin 
caulii acoperiţi cu peri patenţi hirsuţi numai în partea in- 
ferioară asemenea şi foile inferioare a caulilor, sunt jumătate 
hirsut-patente. Staţionează prin păşuni şi printre stâncile 
din vârf 1540 m. 
CAPRIFOLIACEAE Juss. 
Samhuciis ni^ra L. spec. p. 385, vulg. Soc. Arbust până 
la 2 — 3 m. înălţime, cauli lemnoşi, rămurile cu măduvă albă, 
epiderma cenuşie, foile glabre penate cu 3— 7 foliole ovale 
sau lanciolate, acuminate, serat dentate, stipuli verucoşi 
sau lipsesc, cimele florilor cu 5 ramuri primare, flori albe- 
gălbenii cu fructe negre. Staţionează în partea inferioară a 
muntelui pe lângă Bistricioara şi Grinţieşu. 
5. racemosa L. spec. p. 376 vulg. Soc cu boabe roşii. 
Arbust până la 3 m. înalt, cauli lemnoşi, ramurile cu mă- 
duvă galbenă sau brună, foile penate cu 5 foleole mai rar 
cu 3—7, eliptice, fin dinţate, stipule lipsă sau veruci- 
forme, panicula îndesuit ovată, flori galbene verzui, fruc- 
tele roşii. Staţionează foarte mult pe Bâtca Dumbrăvanului 
în pârăul Humăriei. . . .. 
