22 
PAPILIONACEAE L. 
Anthyllis vulneraria L. var. calcicola Schur. enum. transs. 
p. 150 an. 1866. Cu tulpina numai în partea inferioara 
foliată, capituli florilor mult mai mici şi foarte lung pe- 
dunculate, plantă mică, glabriusculă, lucitoare, florile albe, 
gălbenii sau limonii. Prin fâneţă şi locuri deschise până 
în vârf. 
Coronilla varia L. spec. p. 1048. Plantă erbacee, cauli 
procumbenţi, stipuli liberi lanciolaţi, foliolele până la 10 ju- 
gate, oblonge obtuse, pedunculi mai lungi decât foile, um- 
belile cu 15 — 25 flori, vexilul ros, aripele albe, carina albă 
în vârf negru-roşcat. Prin fâneţă şi tuferişă până sub stân- 
cile de jos de pe Picioru Bradului. 
ROSACEAE Juss. 
Spiraea uJmifolia. Scop fl. carniol 1 p. 349 tab. 22 an. 
1772. 
Mic arbust de 1 — 1.50 m., cu foile peţiolate, oval lan- 
ciolate, neegal şi subduplicato-serate, cu baza întreagă, ra- 
murile anguloase-striate ; inflorescenţa formeaz o corimbă 
simplă lung pedunculată şi terminală cu florile albe, sta- 
minele mai lungi decât petalele. Staţionează printre stân- 
cile din pădure la locuri umede, mai cu samă pe pâ- 
râul Primătarului şi mai jos de fântâna cu Burcut pe pâ- 
rău! Humăriei. 
S. Ubnarta. L. spec. p. 702. Plantă înaltă de 1 m. cu 
foile mari, imparipenatc cu 5 — 9 perechi de segmente largi, 
neegale, sesile, îndepărtate, duplu dentate, cele 3 superioare 
confluente în una singură trilobată, verzi, stipuli seini cir- 
culari dentaţi, flori albe stamine mai lungi ca petalele. Sta- 
ţionează prin locuri umede, prin fâneţă în pârâul Primata- 
rului şi Humăriei. 
var denudata Koch. ed. III p. 182, să deosebeşte prin 
foile sale care dedesubt sunt glabre. Adesa cu forma tipică 
în pârăul Grinţieşu. 
var dislocar Koch, ed. III, p. 182, au foile pe dedesubt 
