16 
trecere a acestei specii, din arcul meridional carpatic unde 
populează livezile, păşunele şi stâncile; în arcul central 
nordic pe care de asemenea staţionează numai pe munţii 
Rodna. 
Curios este şi faptul că această plantă nu locueşte Cea- 
hlăul, cu toate că are o înălţime mai mare, fiind chiar 
vecini, până In prezent deşi exploarez de mulţi ani acest 
masiv n’am găsit această specie, cu toată osteneala 
ce am depus, ajungând la convingerea că aici lipseşte 
cu totul. 
T). tenuifoJiiis Schur. oest. bot. zeit 1858. 
Rădăcina multiplicată, emeţind cauli subterani mai mult 
sau mai puţin lungi, apoi ascendenţi cu foile liniare dela 
1 — 1* 2 vestejite, lung acuminate şi foarte as- 
cuţite. 
Foile tulpinale mai late, mai lungi decât internodurile, 
vaginele aproape în patru muchi de 3 — -4 ori mai lungi 
de cât lăţimea foilor. Tulpinele florale 4 angulare, glabre 
cu 3 — 6 flori agregate în capituli terminali, flori roşe sau 
rose. Lamina petalilor cuniata la vârf truncată ori rotun- 
dată, dentată, pe partea internă alb păroasă, cu o jumă- 
tate sau chiar cu Va parte mai scurtă de cât unghicula, 
scuamele caliciului interioare sunt mai late, obovate, co- 
riace, brune netede şi lucitoare, la vârf emarginate sau 
subcordate, subulat aristate ne întrecând în lungime ju- 
mătatea caliciului, de un brun purpuriu cu dinţi acuţi. 
Scuamele exterioare egale de lungi cu capituli florilor. 
Staţionează în tovărăşie cu cea superioară în vârful mă- 
gurei 1551 met. 
Sikfie transsiJvanica Schur. oest. bot. zeit. an. 1858 S 3 m. 
S. dubia Herb., S. nutans var. alpina Heuff. Rădăcină 
perenică, adesa repentă, multiplicată cu tulpinele dela 8 — 
46 ctm. înalte, oblic-erecte, în partea superioară puţin li- 
picioasă, hirte, cea inferioară precum şi foile sunt acope- ■ 
rite cu peri pubescenţi scurţi şi reverşi. Foile radicale pe- 
ţiolate, oblong spatulate ori oblong liniare, pe faţa infe- 
