XXIII 
Leter, soni ofta fatt skatta till artlistaii. Deniia egendomligliet 
i skalbiklningeu Leror icke pa forsvagande eller ofverhildning, 
iitan ar. sasom Ktister anmarker *), eu rent mekanisk verkaii af 
lefnadssitttet, ocli det icke blott hos Clausilierna, utan hoa flera 
genera. Hos alia snackor, som i hvilande tillstand hanga. blifva 
skalen langstrackta (de pa Spaniens och Nordafrikas klippvaggar 
krypaude Helixarter af gruppeu lactea fa alldele.s form af en af- 
lang hanglaSj da de pa markeu lelvande narstaende arterna hafva 
cirkeliimd omkrets), Clausilierna blifva langa ocb gracila, under 
det att de, som alltid lefva pa borizoiitela jdor blifva kortare 
och dertill tjockare. emedau det upptagua byggnadsamnet maste 
anvandas och blir tillrilckligt till att gifva skalet storre vidd. 
Aider, som fbrekorama under bada forhallanden (t. ex. Cl. bipli- 
cata) kunna uppvisa bada dessa former; de i och for sig smart- 
skaliga och alltsa alltid i hvilande tillstand mer eller inindre 
hangande arterna. hafva alltid annu smartare former (t. ex. Cl. 
plicata, hvaraf Ktister t. o. m. funnit en till ytterlighet forliingd 
form i en grottlik fordjupning, der den lefde och aldrig kunde 
fa nagon stodjepunkt lor skalet.) 
Afveu det tlyktigaste genomseende af fbrteckningeu bfver 
Clausilia visar, hurusom hela gr upper eller afdelniugar med myc- 
ket fa undantag lefva inom samma ganska inskriinkta faunomrade. 
samma b, samma landskap, samma dalgang, till och med samma 
berg, utan att vara funna derutom. De allra fiesta, efter samma 
typ Ihldade, aider hafva en sa ringa utbredning eller aro sa fixe- 
rade vid grundformens ursprungliga hemort, att man icke blolt 
i de fiesta fall kan betvifla eller konstatera en lokaluppgift for 
obekant art, hvars narinaste forvandta man kanner, utan kan 
forutsaga den sannolika fbrekoinsten af iinnu oupptackta aider i 
raellanliggande lander, da tvenm? till samma formkrets horande 
species aro funna pa storre afstand fran hvarandra, isynneihet 
om nagon lucka forefiniies i ofverensstammelsen af deras bildning. 
I stort sedt (saledes med manga undantag i detalj) kan man inom 
Europa urskilja trenne storre utbredningsomrMeu for Clausilierna. 
Jag tar niig friheten att upprepa hvad jag haroin pa annat stalle '**) 
anfbrt: Wenn man eine gerade Linie vom Adriatischen Meer (z. B. 
Triest) uach dem sudbstlichen Ende der Ostsee (z. B. Kbnigsberg) 
*) Dalm. Claus, p. 10. 
**) Nachr. bl. cl. d. Malak. Gesellsch. 1875 p. 74. 
