xxu 
okad vigt at iiordeiis fauna *j. Detta star i nara sammanhaug 
nied deii iakttagelse iiiaii ofta iir i tillfiille att gdra vid Clausi- 
lierua, att vid Ijestaminaiidet af granserna for hvarandra iiarsta- 
ende arters foruiomraden, man sakrast ocli ofta endast kan finua 
dessa, pa saiiiina gang man lilttast far artkarakteren klar for sig, 
geuom jemfdrelser emellan de resp. arternas »iins(a former. 
I allraiinhet bero de storre eller mindre modifikatiouer Clau- 
silieriia aro underkastade dels pa fbrtviniug, dels pa bfverbild- 
ning, stundoin pa bada pa eu gang, af totalhabitus eller enstaka 
karakterer. Af niistan alia arter fiunas storre ocli mindre indi- 
vider, stuudom af kolossala dimensioner, lefvande tillsammans 
ilfvensom betydande olikheter i skulptur ocli form bos samma 
species aro vanliga. Geuom ofverbildniug fa t. ex. enstaka iudivi- 
der af en formkrets, som till bufvudkarakter bar eu plica palatalis 
infera a luiiella separata, dessa forenade medelst eu lag brygga ; 
utvecklas ett starkt andra ofre gomveck bos arter, der detta 
normalt ar omarkligt eller egentligeu utgores blott af eu fin och 
smal forliingiiing af gomvalken; utstrackes audra gomvecket till 
luuella eller priucipalvecket laiigt bortom densamma bos former, 
der detta annars icke ilr baudelsen; blifva slatskaliga arter strim- 
miga och strimmiga costulerade ; blir munsbmmen uppsvillld och 
tjock eller dess aniiars pa myuningvaggen skilda kaiiter forenade 
geuom en kallositet; uppkommer en ny eller fbrstiirkes en forut 
obetydlig callus palatalis, o. s. v. Sa storande och fbrsvarande 
vid artbestitmning detta ar, verkar dock fbrsvagandet iiiteusivare 
och mera forvillande. Det striicker sig till skalets alia delar, uor- 
malt costulerade arter forlora siua ribbor, luuella reduceras till 
eu puukt under ofre gomvecket, lameller och gomveck oblitere- 
ras eller forsviuua och sjelfva det djupt iune liggande clausi- 
liet kan fbrkrympa eller t. o. m. stuudom icke utbildas (sasom 
stundoin bos Cl. strainiuicollis.) Maiigfalldiga iiro de ’'arter”, 
som fiiiuas namngifua och beskrifna i den europeiska fauuaii, 
bvilka icke iiro aniiat iiu produkter af de nu nainuda fbrhallau- 
den, och bvilka kritiken maste utmoustra. Storre individer af eu 
art iiro ovanligare iiu mindre, do fbrra bafva vauligeti en speus- 
ligare och smtirtare, de sednare eu bukigare form, omstaudig- 
*) Jag bar sokt att lemna omfattaude bcvis harfbr i ett aimu 
ej oli'eutliggjordt arbele: Den circumpoliira faunans kistoria, innehall 
och betydelse. 
