Inledning. 
luom den malakologiska vetenskapen gifves det icke nagot sva- 
rare kapitel iiii det, soiu afhaudlar slagtet Clausilia^ dels pa grand 
af detta sliigtes ytterst stora formrikedoin och dock sa skarpa 
naturliga granser, att livarje forsok att upplosa detsamina i flera 
genera fullkomligt misslyckats; dels till fdlje af dessa formers for- 
villande lika yttre skapuad ocli blott i skalets inre dolda, fina, 
men vigtiga karakterer; dels emedan manga af dessa inre kiiiine- 
tecken aro af hogsta betydelse ocb bestaudiga iuom vissa grupper, 
men utan samma varde ocb forandeiiiga inom audra; dels eme- 
dau saval yttre som inre byggnad inom olika grupper pa olika 
satt rona iutryck af foraudrade eller olika geognostiska eller fy- 
sikaliska inflytanden och att man, utan noggrann kannedom af 
dessa, stiiudigt iir utsatt for faran att misstaga sig. 
Inom den europeiska molluskfaunan finnes icke nagot sliigte, 
som gifver deusamma en sa saregen pragel, ett fran de ofriga 
verldsdelarnes sa afvikande innehall, som Claiisilia, dels emedan 
af dess kiinda arter inera an tillhbra Europa, dels emedan af 
Europas alia kilnda landmollusker Clausilierna utgbra ^/g. 
Naturligtvis blelVo pa grund haraf dessa sniickor tidigt npp- 
marksammade. Listeti fbrde de fa arter af detta sliigte, som 
ban kiinde. i sin Ilistoria animalium Anglise (1678) till genus 
Buccinvnt. GuALTJEuf (Index test. Conch. 1742) ocb Linne (Syst. 
Nat. ed. X 1758) dels till Helix, dels till Turlto, Muller (Eist. 
Verm. 1774) till Helix. Bruguieke (Encyclop. 1789 — 92) forde 
Clausilierna till Bulimns, liksom Olivier (Voyage dans I’emp. 
Othom. 1801); Draparnaud innefattade under sliigtct Pupa, da 
ban (Tabl. Moll. 1801) afskilde detta fran Helix, alia de arter. 
som bafva ett cylindriskt eller aflangt skal med smaningom till- 
1 
