E t h n o g r a f i. 
Eskimoer. 
u 
Othomi tala ett annat, alldeles olika språk. Gallatin har 
anmärkt, att räknesystemet i dessa språk, Aztekiskan, 
Maya, Huasteca, Othomi och Quiche, är hygdt på tjog 
och potenser deraf (400, 8000), liksom vårt, och oe 
fleste nationers, på tiotal och potenser deraf ( I 00, 1000,. 
100 uttryckes alltså af dem med en term, som be- 
tyder fem tjog. Detta räknesätt är uppkommet genom 
att räkna efter både fingrar och tår, hvilket äfven sy- 
nes deraf, att på Huasteca och Quiche-språken heter 
£0, ainac eller inec, som äfven betyder menniska. 
Egede och Cranz berätta att Grönländarne ultrycka sig 
på samma sätt. Ref. vill härvid påminna, att de 
äfven berätta, att menniska, liksom 20, heter inuk. 
Mexikanerne hade från gammalt , troligen från Tol- 
tekernas tid , en ganska högt utbildad astronomisk kän- 
nedom och en märkvärdig, derpå grundad tideräkning. 
Denna framställes utförligare i Stephens resor i Central- 
Amerika, som citeras i förra årsb. p. 76, än af Pri- 
chard. Den visar många likheter med tideräkningen hos 
Asiens äldre folk, men vid närmare undersökning har 
man kommit till det resultat, att den är ursprungligen 
inhemsk och att likheterna uppkommit såsom en natur- 
lig följd af samma ämnes behandling. Vi kunna här 
ej uppehålla oss vid deras nog märkvärdiga Cosmogoni 
och dermed sammanhängande mvthologi. 
Nordligaste delen af Amerika bebos af Eskimoer ne 
(Esquimaux). Detta namn skall vara en förändring af 
Esquimantsic, ätare af rå fisk, såsom de kallades af en 
nära dem boende indianstam. Man skiljer mellan Vest- 
liga och Östliga Eskimoer. De sednare, som tyckas 
utgöra en yngre utgrening från de förra, tala blott ett, 
vida utbredt hufvudspråk, hvaraf man dock urskiljer 
3:ne dialekter, nemligen 1, i Grönland; 2, från Hud- 
sons bay till Mackenzie-floden , och 3 , i Labrador. Denna 
sednare skall vara mest afvikande. — De vestliga Eski- 
moerna, från Mackenzie-floden till Behrings-sund och 
