25 
Ethnografi. 
derifrån åt söder, utgöras af många , små folkslag, hvilka 
tala betydligt olika språk och tyckas omärkligt öfvergå 
till de • s. k. röda eller Nordamerikanska Indianerne. 
Några af dessa stammar uppgifvas efter Vater: Jakutat 
nära Behrings-sund; Tschugazzi åt vester; Konsegi på 
ön Kadjak; Namellos eller Tschuktschi på Asiatiska 
sidan om sundet; Inv. vid Nortonsund; de på Una- 
lashka och Aleutiska öarna. — Ehuru mycket alla dessa 
folk tyckas skilja sig från de s. k. Indianerne, antager 
dock Prichard, att de höra till samma hufvudrace. 
Omedelbart söder om de föregående bo Atha-Nordame- 
pasca eller ”Chepeyans”, på en landsträcka tvärt öfver indianer.* 
Amerika, kring Athabasca och Slafsjön. De hafva äf- I:o li “^ rd ' 
ven varit kallade Chippeways. [Det synes ej vara af- 
gjordt huruvida detta beror på ett misstag eller en verk- 
lig slägtskap med den Algonqvin-nation som hade samma 
namn]. Mackenzie ansåg dem vara ganska olika med 
de åt söder boende Indianerna, och trodde dem hafva 
kommit från Asien, h vilket antydes af deras egna sa- 
gor, enligt hvilka deras förfäder kommit från ett annat 
land, der ett elakt folk fanns. Sedan de under en 
ständig köld och vinter färdats öfver ett grundt haf, 
fullt af öar, hade de landat vid kopparfloden. 
Canada och landet norr om 35° lat. mellan Mis- 2:o . Al s on * 
sisippi och Atlantiska hafvet beboddes vid Européernas i roquois. 
ankomst dit af 2:ne stora folkstammar, som blifvit kal- 
lade Algonquins och Iroquois (Irokeser). De uppgifvas 
väl hafva haft olika språk, men skillnaden måste ej 
hafva varit betydlig. Inom det angifna området bodde 
Iroquois i två grupper, åtskilde och omgifne af Algon- 
qvins, nemligen i nuv. Pensylvanien och Ohio samt i 
Georgien och Nord-Carolina. De båda stammarna tyc- 
kas ej hafva haft egna generella namn; de båda an- 
förde namnen äro i sednare tider antagna. Algonquins 
var nemligen namnet på ett litet, till denna race hö- 
