£9 
Ethnografi. 
olika språken som der talades. De flesta som i sed- 
nare tider bott der, utgöra Creek- förbundet, hvaraf de 
talrikaste nationerna äro följande: 
Cherokees kring Tenessee (v. p. 35° lat.), omkring 
\ 5,000 personer. De anses höra till Iroquois-stam- 
men. De äga mycken bildning och äro åkerbrukare. 
En Cherokee v. n. Sequoyah har, utan att känna en- 
gelskan, sjelf uppfunnit en skrifkonst, som nu lärer vara 
allmän bland detta, folk, hvilket lärer göra stora fram- 
steg i civilisation. 
Muskhogees , Seminoles och Flitchittees i S. Georgien 
Florida och Alabama; 
Chicasahs och Choctahs bebodde en stor landsträcka 
öster om Missisippi, från Ohio till Mexikanska viken, 
dock med inblandning af flera små nationer. 
Alla dessa synas vara närslägtade; de flesta tyc- 
kas hafva bott der från gamla tider; de hafva mycken 
bildning, som lärer vara gammal bland dem; Choctahs 
äro verkliga åkerbrukare. En del af dessa stammar 
hafva i sednare tider blifvit utträngda och nedsatt sig 
på andra sidan Missisippi; men i allmänhet lärer deras 
antal under de sista 70 åren ej aftagit. Christna re- 
ligionen skall hafva mycket utbredt sig bland dem. 
De många små nationerna vid Mexikanska viken 
tyckas vara blott till namnet kända. 
Af infödingarne i mellersta delen af Nordamerika, 4 ^^- 
uti prairie-länderna mellan Missisippi och Rocky Moun- len af 
tains, uppräknas följande stammar. N °r7ka? e ” 
\. Sioux anses för den talrikaste af dem. De 
voro fordom äfven kände i Canada; nu bo de mellan 
Missisippi och Missouri på de egentliga prairies, der de 
flytta omkring med tält och lefva af vild hafre samt 
af buffel— jagt. En äldre uppgift af Heckewelder, att 
deras språk hade likhet med Irokesernas, har i nyare 
tider blifvit motsagd. De skola tvärtom i de flesta hän- 
seenden vara olika med de östliga Indianerna, och Major 
