30 
Ethnografi. 
Pike har velat finna nog likhet hos dem med Tartarer 
eller Mongoler, för att anse dem härstamma derifrån ; 
men enligt andra nyare uppgifter, hafva de inga sagor 
som antyda ett sådant ursprung. Dit höra: 
a) Winébagos, så kallade af Algonquins; Franso- 
serne benämna dem Puans; de bo v. om Michigan, till 
Missisippi. 
b) De egentliga Sioux eller Dahcotas , äfven kal- 
lade Nandowessies , mellan Missisippi och Missouri vid 
43 — 46°. De fördelas i 7 stammar och anses utgöra 
20,000 personer. Assiniboins, vid 50°, kring röda flo- 
den som infaller i Winipeg, äro en lösryckt del af Sioux. 
c) Minetari vid öfre Missouri (47 — 48°), med 
Mandans och Oow-indians. En del af dem hafva fa- 
sta boningsplatser. De beskrifvas af Catlin. 
d) Stammar vid s. delen af Missouri: Osages, 
Kansas, Joways, Missouris, Puncas, Ottoes , Oma- 
haivs, alla närslägtade med Sionx. De båda sistnämnda 
äro åkerbrukare. 
2. Pawnees, beskrifne af Pike samt i Longs Ex- 
pedition. Ehuru ännu jägare, hafva de åkerbruk och 
sägas känna en sort bildskrift. De hafva en ärftlig ari- 
stokrati och en inskränkt monarkisk regeringsform. Språ- 
ket säges af Pike närma sig till Sioux. En del bo i 
3 stora byalag vid Plattefloden ; de öfrige vid Missouri, 
vid 46l° lat., der de kallas Ricara. 
3. Fall- eller Ra pid- Indianer , så kallade af 
forsarna i Saskatschewan-floden, derifrån de utbreda 
sig söderut till Missouri. Arrapahoes vid Plattefloden 
och Arkansas, lära vara en utvandring från dem. 
Svartfot- indianer ne bo jemte de nyssnämnde på 
stepperna kring södra Saskatchewan, omkriug 50° lat. 
och ända upp mot bergen. De äro ett mägtigt folk 
och beräknas till 30,000. Språket skall vara fullkom- 
ligt olikt de närboendes. 
