31 
Eth nografi. 
5. Åtskilliga sydliga folkslag vid röda floden och 
i Lousiana, under gemensamt namn af Paducas, såsom 
de kallas af sina grannar, Pawnees. Bland dem skola 
finnas många med ljust, blondt hår. Detsamma skall 
vara änu allmännare bland Mandans (se ofvan, under 
Sioux), h varibland många hafva nästan h vit färg och 
åtskilliga, äfven unga personer, enligt Catlin hafva silf- 
vergrått hår. Prichard omtalar alldeles ej bruket af 
hästar, som bland Prairie-indianerna hastigt blef utspridt 
efter deras bekantskap med Européerna. 
Ännu återstår en betydlig del af Nordamerika att5-° ^Ve- 
omtala, nemligen den mellan Stilla hafvet och Rocky a fNord- 
Mountains, från Mexico till Eskimo-länderna. Denna amenka - 
hörer till de minst bekanta och Prichard sammanräknar 
dermed de föga kända norra delarne af Mexikanska 
området, eller höglandet kring Rio del Norte. I detta 
sistnämnda land finnas tvänne barbariska hufvudfolk, 
Apaches och Cumanches , som äro hvarandras dödsfi- 
ender. De förra bo vestligast, i bergstrakterne; en del 
af dem skola odla majs. Cumanches bo på slätterna, 
åt öster, och tämja hästar, liksom de jemte dem bo- 
ende Chichimecas. 
Uti Sonora och Sinaloa, mellan bergen och Gali— 
forniska viken , söder om floden Gila , finnas märkvärdiga 
fornlemningar, som torde bli upplysande för gamla Mexi- 
kanska historien. En af dessa, kallad Casas Grandes, 
ligger vid Gila (33° lat.), och Clavigero antager detta 
ställe hafva varit den andra stationen, som omtalas i 
sagan om Aztekernas vandring. Den första stationen 
skall hafva varit vid ett par sjöar vid Rio Yaquesila, 
i Moquis land, der äfven fornlemningar finnas och der 
ett folk med långt skägg, Yabipais , skall bo. Moqui 
bo i städer, äro beklädde, och bygga hus af lika form 
med Casas Grandes och dem i Gamla Mexico. Detta 
är uppgifvet af en missionär, Pater Gareer, som år 4773 
besökte dessa trakter. Pimos, vid Gila, äro ett stilla 
