33 
Ethnografi. 
Cumanches i Norra Mexico, och ännu känna att de ut- 
vandrat derifrån. De lefva af fiske och jagt; en del 
hafva hästar och eldgevär. 
Bonachs vid 5 3°, s. om de föreg. med hvilka de 
lefva i fejd, och flera andra små nationer i samma 
trakt, äro nästan blott till namnet kända. 
Monquoy (som på Engelska tydes med Monkey, 
Ap-indianer) äro enligt Wilkes ett ganska märkvärdigt 
folk, som bo s. v. om Yonta-sjön vid 40° lat. i bergs- 
trakten, men som blott äro kände efter jägares berät- 
telser. De äro ljusa till färgen, af vacker bildning, 
mera hyfsade och renliga än andra Indianer, väl klädda 
och skickliga i allehanda manufakturer. 
Kustlandets folk kunna enligt Scouler fördelas i 
två familjer; 
1;o den Nordliga, från Eskimoerna förbi Sitka till norra 
ändan af Qvadra. De äro fördelta i många stam- 
mar såsom Koluscher, Kinai, Ugaljaclimutzi m. 
fl., h vilkas språk hafva stor inbördes likhet. De 
äro vackrare och mera bildade, än de som bo sö- 
der ut, tappra och företagsamma samt skickliga i 
handarbeten, hus och canot-byggnad. Haidah, på 
Drottn. Charlottas ö, drifva stark handel med po- 
täter, som de uppköpa inuti landet. Bland dessa 
förekommer allmänt ett bruk bland qvinnorna, att 
hafva genomborrad underläpp, hvari de bära ett 
trädstycke [liksom Botocuderne i S. Amerika], 
2:o Sydliga familjen utgöres af dem som bo på Qva- 
dra och på kusten, till ett betydligt stycke söder 
om Columbia-floden. Scouler kallar dem Nootka - 
Columbier. De äro närslägtade med de föregående, 
men hafva mera likhet med Eskimoerna , äro min- 
dre och trögare och hafva bruket att platta bar- 
nens hufvud, hvilket ej är kändt hos de nordlige. 
Irsb. i Zool. 1845 — 1850 af Sundevall , 3 
