34 
Ethnografi. 
Scouler anser Platthufvuden vid Columbia, som hafva 
samma bruk, vara närslägtade med dessa. 
De här omtalade kustinvånarnes språk, af båda ra- 
cerna, visa en märkvärdig likhet med Mexikanskan ocb 
hafva isynnerhet samma öfverflöd på tl, iz o. s. v. 
som ger detta språk en så egen prägel. Exempel af 
Nootka-språket äro: apqvixtil, omfamna; hitlzitl, sucka; 
inicoatzimitl. A andra sidan har Väter funnit tydliga 
likheter mellan dessa språk och Eskimoernas. Dessa 
kustnationer hafva ganska ljus, eller nära h vit färg, men 
huden skall oftast vara färgad af smuts; håret är all- 
tid svart. Karlarna hafva skägg, hvilket dock vanligen 
utryckes på hakan. 
Om Californiska halföns invånare finnas så få un- 
derrättelser, att man ej kan bedömma deras slägtskap. 
De hafva blifvit beskrifne såsom svartare än andra Ame- 
rikaner. Språken skola vara tre olika. 
Tillägg om Då vi här sluta öfversigten af Nordamerikas folk, 
rikas A foik.må ett par anmärkningar göras vid dem efter nyare 
författare och serdeles Lathams arbete, som omtalas 
längre fram. L. uppgifver att Algonquin- och Iro- 
(po/s-stammarnes språk äro så olika, att icke någon 
slägtskap dememellan kan uppvisas, men han anser Sioux 
och Cherokee såsom närslägtade med Iroquois. — Han 
sammanslår de sednast här ofvan uppräknade kustfolken, 
vid Stilla hafvet, med Eskimoerne; men än vigtigare är 
sammanställningen af de näst förut uppräknade inre folk- 
slagen, vester om Rocky Mountains, (utom Takalli) så- 
som en folkfamilj med Cumanches i Nya Mexico och 
Paducas i Louisiana (båda omtalas ofvan sid. 31). Pa- 
ducas skola vara hufvudfolket i Texas, hvarom Pri- 
chard knappt kände någonting. Äfven Apaches , norr 
om Mexico, torde höra hit. Alla dessa nationer visa 
mycken olikhet med de s. k. röda Indianerna, såväl åt 
Öster som på prairies, både till språk och utseende. 
De tyckas allmänt utmärka sig genom ljus färg, ofta 
