40 
Andra 
folk i 
Brasilien 
ra. ra. 
Ethnografk 
samma namn. Att dessa språk äro närslägtade med 
Guarani-språket, har blifvit uppgifvet af missionärer, som 
personligen lärt känna båda, såsom Herwas, Veigl, Gilii. 
De i Brasilien allmänt utbredde Tupi äro fördelade i 
mångfaldiga små stammar, h vilkas språk dock blott äro 
dialekter med obetydlig åtskillnad, t. ex. Cariyos, Ta- 
rnoyos , Tupinaqui , Tupinambi , Tupinaenzi m. fl. 
Pater Ancheta har publicerat en grammatika och ord- 
bok för Tupi-språket. Om dessa folks seder m. m. 
finnas många underrättelser. De skola äta krigsfångar 
såsom ett tecken till hämnd, ej till föda såsom Boto- 
cudos. De bo i större sällskaper, uti stora, öppna hyt- 
tor; sofva i hängmattor, odla vissa växter, t. ex. majs, 
och äro skickliga såsom sjöfolk på floderna. Dorbigny 
uppgifver att största antalet af dem skola numera vara 
christne. Enligt traditionen skola de ej vara urinvånare 
i Brasilien, utan hafva ditkommit från Paraguay. 
Detta land, Paraguay, tyckes vara nationens hem- 
land. Under namn af Guarani utgöra de hufvudfolket 
der, samt nedåt Parana och Uraguay, och i hela denna 
stora landsträcka tala de blott ett enda språk. I Paraguay 
och på flera andra ställen äro de sedan längre tid till- 
baka omvände af Jesuiterna och hafva ett ordnadt stats- 
skick. Från Paraguay utvandrade en stor del af dem 
år 1551 och bosatto sig i Gran Chaco vid 17 -19° 
s. lat. der de kallas Chiriguanos, och bibehållit sitt 
språk oförändradt. De äro stilla och lugna, utan häf- 
tiga passioner, något dystra, tala och skratta ej myc- 
ket. Azara är den som bäst beskrifvit dem, liksom 
många andra folk i dessa trakter 
b) I Brasilien och nedåt Plata-floden , bo några 
andra folk, som icke tyckas vara närslägtade med Gua- 
rani-stammen, ehuru de till det yttre likna dem; men 
språken skola vara afvikande, och i allmänhet skildras 
de såsom vilda och oläraktiga. De anses för urinvå- 
nare i de länder de bebo. Hit höra: 
