49 
Ethnografi. 
darup, Ngotok o. s. v. och dessutom finnas underord- 
nade familjenamn, som tillhöra särskilta grenar af buf- 
vudslägterna. Dessa namn ärfvas efter modren , ej efter 
fadren, och hvarje familj har ett djur, en ört o. d. 
såsom sitt tecken eller vapen, som de kalla Kobong, 
hvilket påminner om bruket hos de Nordamerikanska 
vildarne. Landet skall vara noga fördeladt mellan släg- 
terna och deras afdelningar, så att en hvar noga kän- 
ner sitt område; men intet åkerbruk idkas af dem. 
Polygami och omskärelse äro allmänna. Deras begraf- 
ningsceremonier beskrifvas såsom ganska besynnerliga. 
Att de öfverallt äro menniskoätare, är kändt. 
Nyare undersökningar hafva visat att ett enda 
stamspråk råder öfver hela Australien, ehuru detta är 
så modifieradt, att de som bo långt åtskilda ofta ej 
förstå hvarandra. Grammatikaliska byggnaden är öfver- 
allt, till hufvudsaken densamma och ganska invecklad. 
Några påfallande likheter finnas med de Malayiska språ- 
ken, t. ex. bristen på s-ljud, det talrika förekomman- 
det af det ljud, som hos oss plägar betecknas med ng, 
äfven i början af orden, intet verbum substantivum 
eller auxiliare, 3 numeri (sing., dualis, pluralis); men 
Australiska språket tyckes skilja sig betydligen till ord- 
rötterna, genom en utmärkt grad af sammansättlighet 
och' böjning af orden medelst suffixer, såsom i det In- 
diska Tamul-språket och i de Mongoliska samt Finska 
språken, utan praefixer. Liksom i dessa, utom de fin- 
ska, förekommer en dubbel form af 4 pers. pluralis, 
vi; nemligen en med inskränktare, en med allmännare 
betydelse. Med Tamul skola dessutom märkliga öfver- 
ensstämmelser förekomma, t. ex. i pronomina, som nära 
öfverensstämma och tyckas vara olika med dem i San- 
skrit och europeiska språken. Detta allt torde snart 
nog leda till en närmare kännedom om dessa racers 
slägtskap och utbredning. 
