Ethnografi. 
9 
förra årsb. på anf. st.) men nämner intet om deras 
närmare öfverensstämmelse med invånarne på de större 
ostindiska Öarna, hvilken väl dock icke kan betviflas. 
Enligt Lutke så väl som Lesson, likna deras språk 
ganska nära det Philippinska Tagala. De tyckas i all- 
mänhet hafva enklare religionsbegrepp, mindre prestvälde 
och mildare seder än de östliga samslägtingarne med 
hvilka de dock öfverensstämma i kastfördelning, skick- 
lighet i sjöfart och simning, lättsinnighet, tjufaktighet, 
m. m.. Liksom de, känna de icke bruket af pil och 
båge. Språken jemföras ej hos Prichard, men säkert 
är att de visa några tydliga olikheter, ehuru dessa 
icke lära vara så betydliga som Lesson velat påstå. 
Micronesierna äro öfverallt fördelade i tre kaster, mel- 
lan hvilka den strängaste åtskillnad herrskar, liksom i 
Indien. På Marianerna var det (åtminstone före dessa 
öars fullkomliga underkufvande af Spaniorerna) endast 
tiljåtet för Matoas , eller dem af högsta kasten, att 
bygga fartyg och idka sjöfart. De af andra kasten 
fingo dervid allenast biträda vid arbetet, men äfven 
detta var fullkomligt förbjudet för dem som tillhörde 
lägsta kasten. 
Marianerne eller Ladronerne blefvo lagde under 
Spanska väldet på 1660-talet, då oenigheter uppstodo 
med de dit ankomne missionärerne, troligtvis på an- 
stiftan af en chinesisk proselytmakare , som ditkommit 
stormdrifven något före de katolske. Många af Fur- 
starne och Adeln, eller de som tillhörde den högsta 
kasten, hade nemligen antagit christendomen , men kno- 
tade och blefvo missnöjde, då missionärerne äfven bör- 
jade döpa dem af lägsta kasten. Under det derpå föl- 
jande kriget omkommo ett stort antal af invånarne och 
en betydlig del utflyttade till Egoy och Carolinerna. 
Carolinernes invånare torde vara något ljusare till 
färgen än de öfrige och tyckas till en del utmärka sig 
såsom mera stilla och sedliga samt mera civiliserade. 
