53 
Ethnografi. 
af samma folk skulle vara de i Assam boende s. k. 
Dom, femin. Dom ni. Ziguenarne kalla sig sjelfva 
Rom. fem. Rom ni. 
Schott, om det äldsta förekommandet af namnenMongoier, 
Monggol och Tatar, uti en år 1 180 publicerad historia Ch,neser ' 
om Tungusiska dynastien Kitan (Liao) i norra China; 
Rerl. Rer. 1845, 159 och Berl. Abh. 1845, Philol. 
p. 441. 
C. F. Liljewalch, Chinas handel , industri och stats- 
författning, 407 sid. 8:o, Stockholm 1848, innefattar 
äfven goda upplysningar om Chinas, Japans och Siarns 
folkslag, historia, religioner, språk m. m. 
Gutzlaff, China und die Chinesen , Stuttgart 1847, 
afhandlar samma ämne. Ett utdrag finnes i Frorieps 
Fortschr. IV. 330. 
Rosen, om Ossetiska språket (Grammatica) Berl.Caucasier. 
Abh. 1845, Philol. 3f>1, — samt om Mingreliska, Sua- 
miska och Abschasiska språken, ibid. 405, äro arbeten 
af största vigt för Caucasiska Ethnografien. 
Bopp, om Georgiska språket, Berl. Abh. 1847, 
Philol. £60. Det bildar, tillhopa med Mingreliskan , 
Suaniskan och Laziskan, en egen liten språkfamilj, den 
Iberiska eller Grusiska, hvaraf hittills ingen bekant jem- 
förelse med andra språk funnits. B. visar nu, att de 
hafva talrika likheter med Sanscrit, i declinationer, adjec- 
tivernas comparation, pronomina, räkneord , conjugationer 
o. s. v. 
Vivier de S:t Martin, Rech. sur les populations 
primitives et les plus anciennes traditions du Caucase, 
13 ark 4:o, Paris 1847 (Soc. Ethn. de Paris Sept. 
1846). 
A. H. Layard, Niniveh and its remains, £ vol Antif J v l 
8:o, London 1849. — (Om innehållet, se Bayr. Gel. Persien. 
Anz. vol £9 p. £09). 
Oppert, Lautsystem des Alt-persischen ; Berlin 1847 
(se Bayr. Gel. Anz. vol. £8, p. 1£l). 
