78 
Zoologi. 
växt *). — ”Uti den skapelse som omger oss, utvecklas 
aldrig mera än £:ne par af costal-bihang till extremi- 
teter”, af hvilka de främre tillhöra nackbenet; de bak- 
res läge varierar i anseende till vertebrernas antal. 
[Hos insekterna äro dock flera extremiteter utbildade]. 
Då delar af ett vertebral-segment icke äro tyd- 
lige och förbenade, finnas de likväl i rnembranös , out- 
bildad form. Så är förhållandet med sternum och costse 
sternalis, som tillhöra fiskarnes refben. Hos Pisces ab- 
dominales finnes en aponeuros från bukfenans basis 
till motsvarande costa. Äfvenså hos Hvalarna, som 
likaledes blott hafva Ischium af bäckenet benvandladt. 
Linea alba och inscriptiones tendineae erkännas af O., 
såsom redan af de fleste anatomer, för outbildade ske- 
lettdelar. — Benbildningar på kroppsytan, horn (t. ex. 
hos Rhinoceros, Pecora), taggar o. d. utgöra delar af 
Dermal-skelettet (Hudskelettet), som ej innefattas 
bland verteberns delar. Till dermal-skelettet höra fi- 
skarnes vertikala fenor , hvilkas strålar benämnas Spinse 
dermo-neurales , på ryggen; dermo-haemales på buk- 
sidan. De småben , som bära fenstrålarne (ossicula ra- 
diorum) benämnas spinse interneurales et interhaemales. 
— Vertebrerna och deras delar tillhopa utgöra ”Endo- 
sceleton”; Hårda delar, i de inre inelfvorna, tarm- 
kanal , respirationsorganer o. s. v. utgöra stycken af ett 
Splanchno-sceleton, såsom Carus kallat det. 
*) Detta är enligt med Förf. skrifter före 1848; men vid 
Brit. Assoc. 1848 (Report. — Institut 1849, 78) gjorde 
han en något olika framställning. Extremiteterna få, 
enligt den, sina nerver från olika delar af rygg- 
märgen hos olika djur. Hos menniskan komma främre 
Extr:s nerver från 5:te och 8:de nervparen; hos foglarne 
från 13:de och l4:de, men ”hos Svanen helt olika med 
andra foglar.” Fiskarnes bukfenor få nerver från' ganska 
olika ställen, hvarigenom deras läge framom, under el- 
ler bakom bröstfenorna bestämmes. 
