8£ Zoologi. 
Ann. Sc. Nat. IV (1845) 105; samt om resorption och 
reproduction af capita ossium, ibid. 358. — Samma 
ämnen afhandlas i samma volum p £83 af Huqueny. 
Om förloppet af benens tillväxt kan jemföras Owens 
Lectures on Comp. Anat. Il, 31. 
Bowerbank fann att de tre högre djurclassernas 
ben kunna säkert åtskiljas efter sin inre struktur. Ben- 
cellerna äro nemligen hos Däggdj uren små och korta, 
blott 4 gånger så långa som breda; bredden är 
till tinnr Engelska tum; hos Foglarna är deras längd 
omkring 6f gånger så stor som bredden, hvilken är 
omkring Eng. tum; hos Amfibierna äro de 11 
å 1£ gånger längre än sin 1 egen bredd, som utgör i 
medeltal Eng. tum. Geol. Quat. Journ. 1848, £. 
(äfven i Fror. Fortschr. III, 38£). Efter reduction vi- 
sa de således i medeltal följande dimensioner: hos 
Däggdjuren: längd millim., bredd T J^ m. m. (= 4 : 1). 
Foglarne: » & — » T > g — (=6j:l). 
Amfibierne: » ^ — (=li£:l). 
Tändernes Af Owens Odontography (nämnd i årsb. 184£ p. 
stmktur. har utkommit en fransysk upplaga (gr. 8:o I, text, 
II Atlas m. 150 tabb.), Paris, Bailliére 1840 — 45. 
Denna finnes i korthet exponerad i Isis 1848, 683, 
der alla genera , hvaraf tänder blifvit afbildade och un- 
dersökta, uppräknas. De äro af 84 fiskar, 48 amfi- 
bier, 150 mammalia (s:a £8£ genera), dels fossiladels 
ännu lefvande. I genomskärningar åt flera håll visas 
tändernas inre struktur, hvaraf man kan bedömma icke 
blott djurets Class, utan äfven ofta Familj eller till och 
med Genus. Retzii vida äldre afhandling öfver detta 
ämne, torde bafva varit af mera *gagn för Förf. än som 
synes af hans arbete. 
Diverse Lebert, om bildningen af musklerna hos vertebr. 
sk" upp- djuren; Ann. Sc. Nat. XI (1849) 375 ; samt XIII, 1 58 
satser - och 193; visar den märkvärdiga utbildningen af fi- 
brerna. 
