87 
Allmän ö f v e r s i g t. 
som menniskans; hos Monotremerna ^Vtr t.; hos Kän- 
guru något mindre, Phalangista t. 
Till och med hos fossila djur har det lyckats att v 
finna och mäta blodkulor. Carus beskrifver sådane, 
funne i slipade ben och tandstycken af Kochs Hy- 
drarchus. De äro något aflånga, försedda med kärna 
och så stora som Salamandrernes , alltså högst afvikande 
från Mammaliernes, ehuru alla andra omständigheter 
tyckas utvisa , att detta djur varit ett Däggdjur. 
Beaudemont gjorde några anmärkningar vid de s. 
k. gälbågarne hos foster af de 3 högre classerna, vid 
Fr. Vet. Ac. d. Febr. 1847; — Ann. Sc. Nat. 
VII (1847) 73; — Zeit. för Zool. I, 139. Reichert 
hade kallat dem Visceralbågar (jfr. Arsb. 1839, 493), 
och denna benämning bibehålies af B. som i allmänhet 
delar R:s åsigter, och egentligen ej ökar dessa med 
något nytt factum; men han grundar derpå en åtskill- 
nad af classerna, som synes vara af vigt. Visceralbå- 
garne äro nemligen hos Mammalia 4 , hos Foglar och 
”Reptilier” 5 ; hos ”Amphibier” (Batrachier) och Fiskar, 
hvilka få verkliga gälar, än flera, olika till antal. De 
utbildas successive framifrån bakåt. Uti den första 
bildas 4 nya, nemligen: 
a) ”Are palatin”, med ossa palatina och apoph. pteryg. 
b) Are maxillaire, med Max. sup. och Arcus zygom; 
bildas i ett ”blastéme” som lägger sig utanpå före- 
gående ; 
c) Are malleen , ett utskott från basis af första visce- 
ralbågen, jemte de 2 föregående, hvari bildas mal- 
leus och ineus. 
d) Are. mandibulaire, underkäken , som lägger sig utanpå. 
Uti andra visceralbågen , Are stylo-stapedien, bil- 
das Stapes och det apparat hvari tungbenet hänger. 
I den tredje, Are hyoidien, bildas tungbenet; af den 
fjerde bildas blott halsens sidor. Näscaviteten uppstår 
mellan första visceralbågen och cranium. — Hos Fi- 
Utveck- 
lings- 
läran. 
