Frukt- 
samma 
batarder. 
Om dju- 
reDs sy- 
stemati- 
sering. 
94 Zoologi. 
tider aftagit genom uppkomsten af lägre former inom 
h varje hufvudgrupp, och han anmärker, att de sist 
uppkomne i allmänhet äro de lägste inom sina classer; 
t. ex. Myriapoderna som först synes i de yngsta ter- 
tiärbildningarne; Cirrhipederna af Crustacea och Batra- 
chierna af Amfibklassen, näst förut, i den s. k. Mio- 
cénen. Under vår nu fortgående period har ingen enda 
af de 77 Ordines börjat, och Förf. anser den blott 
såsom en fortsättning af den yngsta tertiärbildningen. — 
Framställningen är onekligen ganska lärorik, om ock man 
har svårt att medgifva de resultater till hvilka Förf. 
tror sig hafva kommit. Det bör ock anmärkas, dels 
att man svårligen af hvarje grupp känner första början 
och i allmänhet, att intet deraf kan vara bekant förr 
än sådane arter funnos, som voro försedde med hårda 
yttre eller inre delar; dels att kroppslig massa tyckes 
vara af d’Orbigny förväxlad med djurisk utbildning och 
frihet. 
Agassiz, inledning till Monogr. des Poiss. foss. du 
vieux Grés rouge, innehåller allmänna betraktelser öf- 
ver fiskarnes utveckling och uppträdande på jorden. 
Han antager nya skapelser för hvarje formation. Se 
öfvers. deraf i James. Journ. XL, 17. 
Omalius d’Halloy, om följden af de org. varel- 
serna, Institut 1846 på flera ställen, (Fror. Not. N:o 
877; 1846) ur Soc. Geol. de Fr. 1846; — 
Schouw, om nuv. Planteverldens ursprung, Skan- 
din. Naturf. Forh. 1847, 119 kan läsas med nytta 
äfven af Zoologer. 
Såsom närslägtadt ämne kan anföras Nanzio, om 
fruktsamma batarder, Institut 1849, 31 (ur Soc. de 
Götting. £5 Nov. 1848). — Mera om Hybriditeter se 
vid Ethnografi, slägtet Equus och Ornithologi. 
Ett annat ämne som årligen sysselsätter många 
Naturalhistorici, är djurens systematiska ordnande eller 
utfinnandet af grunden för det naturliga systemet. 
