96 
Zoologi. 
vid de större grupperna ofta rätt väl användbara för- 
delningen i sinnes- rörelse- nutritions- och fortplant- 
nings-djur, hvilka typer åter borde utgöra grunden för 
den lägre fördelningen. — Deremot gjorde Giebel, i 
Halle Jahrb. 1850, 80, ganska väl grundade invänd- 
ningar, hvilka vi recommendera till genomläsande för 
dem, som ännu ej hunnit bilda sig ett eget omdöme 
om hvad systematisering egentligen är och bör vara; 
”för naturforskaren får den åtminstone ej vara en lek 
med ideer.” 
H. Strickland hade långt förut lemnat en i detta 
hänseende högst läsvärd uppsats: ”Om likhet mellan 
naturföremålen” (i Lond. Edinb. & Dublin Phil. Mag. 
Maj 4 846; — Fror. Not. 4 846, 824), hvari Syste- 
matikens väsende i korthet och historiskt framställes; 
men egentliga föremålet för densamma var, att med 
bestämda termer uttrycka de olika graderna af likhet 
i naturen. Han införer deruti inom naturalhistoriens 
område termen "j Homologi”, hvarom vi förut talat, sid. 
68, och definierar för öfrigt 3:ne grader af öfverens- 
stämmelse, nemligen: Affmitet (slägtskap), som är en 
likhet mellan arter, grundad på deras organisation och 
väsende, (men ej alltid på yttre form och function; 
således svarande mot Homologi mellan kroppsorganer); 
Analogi, som han anser vara en likhet i yttre for- 
men, grundad på organernes functioner, och "Iconismus” 
eller blott tillfällig yttre likhet, t. ex. mellan en Fungia 
och en Agaricus. Termerna AfFinitet och Analogi upp- 
gifvas först bestämde af Macleay, för att användas uti 
det ”nu af de flesta utdömda qvinar-systemet”; jag 
skulle dock tro deras bestämmande af Fries, i Svst. 
Mycologicum Vol. I, 4 824 , vara äldre än det af Macleay. 
I anledning af denna skrift införde Owen fl. c. Juni 
4 846; Fror. Not. N:o 832) en uppsats om samma 
ämnen, deruti han anser termen ”Homologi” hafva va- 
rit länge bruklig i comparativa anatomien o. s. v. 
En 
