m 
Th er o logi. 
skilja sig från Palmernas. I Norr finnas de t. o. m. i 
Mexico, men egentliga gränsen är obestämd; åt Söder 
inträffar den vid 30° S. lat. Denna regions fauna är 
högst egen och har blott några cosmopolitiska djur- 
former gemensamma med gamla continenten, såsom Fe- 
lis, Canis, Sciurus, Lepus. Egna för densamma äro 
de amerikanska Aporna, Pbyllostomina, Didelphis samt 
de egna der förekommande Glires och Bruta (Eden- 
tata). Af Rofdjuren saknas Hysena; af Yiverrse finnes 
blott Bassaris och af Mustela blott en art på Andiska 
höjden. Sydamerika fördelas vidare genom Cordillerne, 
så att betydlig olikhet råder mellan Yestra kusten med 
bergshöjden och den rikare samt större delen öster om 
bergen. 
Den Södra Zoologiska zonen utgöres enligt W. af 
3:ne ”provinser”: 
a) Magellanska provinsen, eller Amerikas sydspets, 
S. om 30° lat,; den indelas vidare i: Chili, Pampas, 
och Patagonien med Falklandsöarne. Aporna och Phyl- 
lostomerna saknas här. I Chili hafva Ghinchillina och 
Lamas sitt hufvudsakliga tillhåll; Hjortar finnas. Elds- 
landet hörer hit men omtalas föga, såsom ej mycket 
kändt. 
b) Australiska provinsen, sträcker sig ända upp mot 
sequator och begränsas mot Asien af Celehes och Ti- 
mor. Den utmärker sig såsom bekant är, genom sina 
Marsupialia, öfver hvilkas utbredning tabeller lemnas. 
c) Södra Pola r-provinsen , som saknar landtdjur, för- 
bigås alldeles. — Till detta arbete höra kartor öfver den 
Zoo-Geografiska indelningen och öfver märkvärdigare 
djurarters utbredning. Nästan alla kända arter upp- 
räknas i tabeller. 
Owkn, om Geogr. distributionen af Mammalia, Ann. 
Nat. Hist. XVII (1846), 197; (ur Roy. Inst. 6 Febr. 
1846); bekräftar den nu erkända satsen, att djurfor- 
merna i hvarje continent alltid varit till hufvudsaken 
