178 
Therologi. 
Ovis argal i vel n. sp. från Alatau i Songariet; Eversm. 
Bull. de Moscau 1848. 
Om racerna af tama Getter på Mauritius; Clark , Ann. Nat. 
Hist. II, 361 (1848); — Fror. Not, X, 312 (1849). 
Capra hispanica n. sp. i Adalusiens berg; Schimper, Fr. Vet. 
Ac. 6 Mars 1848; — Institut p. 189; — Fror. Not. 
VIII, 53. högst nära C. pyrenaica, men mindre, af ble- 
kare färg, kortbårig o. s. v. 
imeius. Ritter afhandlar Kamelslägtets geografiska utbred- 
ning och förhållande till menniskans cultur i Ber!. Ber. 
1847, p. 8. — Fror. Forts. Il, 32£. Dess utbred- 
ning begränsas af länder med regntid, der Elefanten 
börjar (S. Asien, Sudan); af kalla länder, der Renen 
vidtager (N. Asien v. p. 55° lat.), samt af åkerbru- 
kande folk (i Europa). Blott två centra äro kände der 
Kamelen lefde ursprungligen vild, nemligen: 1:o mellersta 
Asien, uti östra Gobi (hos Hjongnu) och Bogdo-oola, 
kring sjön Lop, samt 2:o norra Hedsjas i N. Y. Arabien, 
hos Arabstammen Barizoni på Agatarchidas tid. Möj- 
ligtvis kunde ett 3:dje ställe hafva funnits, i V. delen 
af Afrikanska öknen, hos Berberfolken på Oaserna, ”att 
sluta af der inhemska språkbruk”, men sannolikare är 
att Kamelen blifvit dit införd genom relationer med 
Egypten i sednare tider. — Så långt historia och saga 
gå tillbakd, finnes Kamelen hos Ariska folken i Bactrien 
och de Semitiska i Persien och Arabien. Sednare, un- 
der historiska tiden, har den blifvit införd hos Chine- 
ser och Buräter, i N. V. Indien, Lydien och Pontus. 
Till Egypten kom den genom Hebraeerne; sednare har 
den blifvit utspridd i Norra Afrika genom Muhame- 
danska Araber. Till Yestra Afrika kom den dock redan 
under Ptolemeernas tid genom handeln; men den var 
alltid obekant hos Carthaginenserne. Det anmärkes att 
dessa djur ej trifvas i kustländer, och ej i Afrika sträcka 
sig ned till Eqvatorn. Kamelen tillhörer Dadelpalmens 
region och länderne åt norr derom, men tåler ej Co- 
cospalmens region. Den torde kunna införas i Södra 
