Allmän litteratur. 
sorna, som växa högst på Strassburger Miinster, upp- 
stått genom generatio spontanea. 
Kettner, Badens Ornithologi; 82 sp. ; Beytr. zur 
Rheinl. Naturg. 1 849, 39. 
Landbeck, Syst. Verz. öfver Wiirtembergs foglar, 
med ny nummerföljd för h varje Ordo och Genus. Wiirt- 
temb. Jahresh. 1 .846. 
A. Wagner anförer några märkligare foglar i 
Bayern. De stora Roffoglarna, Pyrrhocorax, Turdus 
torqvatus, S. luscinia ; Tetrao urogallus, tetrix och bo- 
nasia finnas qvar; T. Jagopus; Perdix saxatilis; Grus 
cinerea flyttar talrikt öfver, men häckar äfven på få 
ställen. Munch. Gel. Anz. 1846; XXII, 649. 
J. B. Bailly, Obss. sur les moeurs . . . des Ois. 
de la Savoie, 108 pp. 8:o, av. append. Chambery 1847. 
(Se Rev. Zool. 1848, 282 ). 
Naceyro, förteckning på foglarna i Galicien; Mem. 
de Madrid I, 93. Hufvudsakligen lika med mellersta 
Europa ; märkvärdigt ringa antal Sylviae och Änder. 
10 arter från Spanien anföras i Z. Pr. 1845, 
13. Alla vanliga, europeiska. 
Monti, Catalogo . . om foglarna i Prov. Como; 
Broch. l2:o, 1845. Omkring 236 sp. (R. Zool. 1 846, 
95). , 
Nic. Cantarini, Cataloghi degli Uccelli e d. Insetti 
della Prov. de Padova e Venezia; Bassano pr. Baseggio 
1843. 4. 42 (kort anmäld i Isis 1845, 558). 339 
Foglar, hvaraf 181 häckande, med noga uppgift på 
tiden. (2462 Insekter, hvaraf 901 Coleoptera). 
C. Durazzo, Degli Uccelli Liguri, 8:o, Genova 1840. 
Arterna uppräknas i Isis 1845, 398. De äro 336, 
hvaraf 130 i orten häckande; de flesta tyckas blott 
flytta förbi. 
Portlock, tillägg och rättelser vid Ornith. på 
Corfu och kringliggande trakter. Ann. Nat. Hist. Vol. 
18, 294. Vigtigaste rättelsen är, att Al au da isa- 
Södra 
Europa. 
