Allmän Litteratur. 
229 
vanliga åsigten stridande anmärkningen, att flyttningsti- 
den bestämmes af väderleken på det ställe , hvarest in- 
dividerna för tillfället vistas, och alldeles ej af vädret 
på de ställen dit de ämua sig, samt att man således 
ej kan göra säkra väderleks-spådomar efter flvttfoglar- 
nes ankomst. Denna lilla uppsats finnes intagen i Tid— 
skr. for populaer Naturvidensk. 4849, 92; — och 
hufvudsakliga innehållet framställes, utan citat, af H. 
Schenck i Meklenb. Archiv 1848, 4 05. 
Brehm, som ej tyckes se saken från denna syn- 
punkt, meddelar mycket om väderspådomar efter flytt— 
foglarne i Isis 4 848, 562 och Rhea I p. 4. Möjligt- 
vis kunna ock sådane spådomar verkligen göras, ty 
ifall en ovanligt tidig, kall eller varm väderlek inträf- 
far i andra trakter af vår hemisphser, äfven på flera 
hundrade mils afstånd från oss, så torde den väl, i 
de flesta fall, snart inverka på vårt klimat, eller sprida 
sig ända hit. Den har då redan verkat på de fogel- 
arter, som voro nära att flytta, hvilka kunna medföra 
budskapet om det ovanliga vädret till oss, något förr, 
än detta hinner utbreda sig till våra trakter. Man har 
på samma sätt, i sednaste åren gjort väderspådomar 
efter underrättelser genom elektriska telegrafer. 
Tabeller för dagliga obs. på foglar (och andra na- 
turföremål) finnas under namn af ”Calendar of Ornitho- 
logy” i Jardines Contrib. 4 848. 
Om flyttfoglars ankomst tilll England 4 847, se 
Fror. Fortschr. IV, 63 (ur Zoologist Aug. 4847). 
Naumånn, om flyttfoglarne på Helgoland, Rhea I, 48. 
Th. Heuglin om fogl:s fly ttningstid i S. Tyskland: 
Naumannia II, 64 (åren 4 842 — 50). De flesta obss. 
tyckas vara gjorda kring Stuttgart. Vi anföra derur 
följande exempel, som visa den märkvärdiga olikheten 
med Sverige, att Saxicola oenanthe kommer samtidigt 
med Sylviae och sednare än Hirundo! 
