Allmän Litteratur. 231 
Drummond, om foglarne i Macedonien under vin- 
tern, jfr förut sid. 21 2. 
Ett utdrag ur Goulds stora arbete (se förut sid. 
226), om foglarnes flyttning i Australien, finnes i Fror. 
Tagsber. 1850, Zool. p. 208. Ett stort antal arter 
flytta mot sommarn söder ut samt till Van Diemens 
land, och återgå norrut mot vintern. 
Om fogel-lifvet i en tropisk by (i Guyana); Tid— 
skr. for Pop. Naturvid. p. 284; ur Schomburgs resa. 
J. J. Prechtl, Unters. iiber den Flug der Vögel , Om Fog- 
260 sid. 8:o m. 3 pl., Wien 1846; afhandlar i för- fl y a g r t n „ s ch 
sta delen organerne för flvgten, nemligen: Cap. 1 om vio 8 ar * 
skelettet, med afseende på musklernes fästen derpå; 
Vingarnes muskler, hudvecken vid vingen, luftsäckarna 
och respirations-organerne samt stjertens muskler. — 
Cap. 2 om yttre formen af vingarna , fjädrarnes fördel- 
ning och form o. s. v. — Cap. 3 om flygtrörelserne. 
Andra delen är rent mathematisk och fysisk, beräk- 
nande rörelsernes verkan. — - Delarnes functioner och 
vingformernes förhållande till flygten tyckas vara gan- 
ska väl förklarade. Såsom hufvudsakligen olika ving- 
former antagas följande 2:ne: ”Schnellflugel” med 
hela, icke inskurne eller afsmalnande remiges, som un- 
der flygten ej lemna mellanrum sinsemellan, såsom hos 
Falco, Hirundo, Trochilus, Sterna; — och ”Ruder- 
fltigel”, som äro bredare, med starkt inskurna och 
mot spetsen smala pennor, hvilka lemna mellanrum då 
vingen utbredes, såsom hos Gladan och andra foglar 
som utmärka sig genom en jemn, i kretsar sväfvande 
flygt. 
Samma ämne afhandlas af Kummer i Verh. de 
Schw. Naturf. Ges. 1849, p. 59. Han omtalar egent- 
ligen blott vingarnes förmåga att drifva fogeln framåt, 
och upplyser denna genom ett litet fartyg, hvarpå äro 
