Allmän Litteratur. 
244 
nämnde den Mauritius och beskref den i sin resa, 
publicerad 4604. Han vistades der länge och prisar 
öns rikedom på produkter af alla slag. En planche, 
som återgifves i Stricklands arbete, visar skeppsbesätt- 
ningen i full sysselsättning med fiske, smide, båtbygg- 
nad m. m. och till en del åhörande en predikan. På 
samma planche föreställas, ganska väl igenkänneliga , 
många af öns utmärktare växter och djur, hvaribland 
2:ne Palmer, den bekanta Pteropus och Didus. Denna 
sednare kallades af sjöfolket Walchvogel, emedan de 
ansågo den äcklig och föga användbar till föda. Det 
är alltså sannolikt att de ej dödade något stort antal 
deraf. De funno temligen stora stenar i hans mage 
o. s. v. — 2:o Af v. Necks resa har Clusius hemtat 
sina uppgifter om fogeln, i Exot. 4605. Men år 4605 
såg han dessutom, i London, en fot deraf. Det är 
ovisst hvem som hemfört den och hvarthän den sedan 
kommit. — 3:o Hemskerk, som vistades på Mauritius 
4 602, omnämner blott att fogeln fanns der. — 4:o 
Willem van Westzanen. som förde skeppet Bruyn Vis 
af Hemskerks expedition, vistades här längre tid sam- 
ma år, och kallar fogeln i sin beskrifning: Dödars 
och Dron te. Dessa namn uppkommo i början af 
4600-talet, ovisst när och huru; men då Westzanens 
resa ej publicerades förr än 4648, är det möjligt, att 
de dit inkommit från andra, tidigare publicerade skrif- 
ter (se strax nedanj. Strickland anser namnet Dödars 
vara härledt af det holländska ordet Dodoor, lathund, 
och Dronte möjligtvis af det tyska, Drohne [Drönare]. 
Denna skeppsbesättning hade bättre begrepp, än den 
nyss anförda, om fogelns duglighet till föda, så att de 
dödade den i mängd, och insaltade ett stort antal till 
skeppsprovision. Det nämnes att d. 4 Aug. fördes 25 
stycken ombord på skeppet och en annan dag 20. — 
4:o Cornelius Maklief vistades på ön 4606 och be- 
Årsb. i Zool. 1845 — 1850 af Sundevall. ^ 6 
