Ornithologi. 
taga , att om blott några få former finnas inom en grupp, 
fi vilka hafva vissa af dessa kännetecken starkt utbildade, 
så bestämma dessa hela gruppens plats i systemet. T. 
ex. Fam. Fissirostres i ofvanstående schema öfver 
fogelordningarna , består af subfamilierna Muscicapidse, 
Hirundinidae, Eurylaemidse , Coraciadae och Ampelidae. 
Bland dessa äro Hirundinidm typiska såsom ”Bröst- 
djur”, ”derigenom, att de hafva långa vingar och korta 
fotter.” Derföre intaga de rummet N:o 2, samt an- 
visa samma plats inom Ordningen åt hela familjen Fissi- 
rostres, samt inom fogelclassen åt hela den Ordning 
h vartill de höra, nemligen ”Ornithes”, bland hvilka 
dock en stor del hafva ganska små vingar och långa 
fötter. Denna sistnämnda omständighet anföres ej här 
såsom ett fel, emedan ofta en långvingad fogel kan 
vara ganska närslägtad med en kortvingad (t. ex. Co- 
lumba och Didus, Pterocles och Tetrao); utan blott för 
att visa på hvad sätt den konstigt uppgjorda systema- 
tiska byggnaden inverkar på utförandet, och att den 
lemnar allt möjligt utrymme åt godtycket, utan att på 
ringaste sätt bestämma en indelning efter organisatio- 
nen, samt att den blott tjenar att anvisa vissa ziffer- 
tal, som äro fullt ut lika kabbalistiska som de uti 
Swainsons system. Detta visar sig än klarare då man 
betraktar snmmansättningen af den anförda familjen ”Hi- 
rundinidae”, typen för hela fogelclassen. Den utgöres 
af slägtena 1 Hirundo, 2 Cyp selus, 3 Podargus, 
4 Gaprimulgus och 5 Steatornis, bland hvilka 
Hirundo ensam har hela bildningen af sångfoglarne, 
som, med många heterogena inblandningar, utgöra fler- 
talet i samma Ordo. De öfriga 4 genera äro till hela 
sin organisation så olika med Hirundo, att de, i en 
på organisationens beskaffenhet grundad uppställning, 
nödvändigt måste tillhöra en helt annan Ordo; ty de 
öfverenstämma närmast med dem som Kaup kallar Zy- 
godactyli, till alla hittills undersökta delar, nemligen 
