Allmän litteratur. 
301 
anställdes med Grodor, som blifvit infrusne i is, sä 
att deras yttre, samt till och med deras inre delar, 
t. ex. tarmarne, varit genomfrusne och isade, hjertats 
rörelse hade afstannat och kroppsmassan utvisade —1° 
temp. Likväl återkommo de till lif efter ett långsamt 
skeende upptinande, så att de till och med kunde fås 
att simma omkring £■ timma efter att hafva varit ge- 
nomfrusne. Se vidare forts. Inst. p. 140; Soc. Phil. 
22 Mars. — (Äfven i Fror. Tagsber. 1850, Z. 134). 
Lereboullet anförde vid Fr. Yet. Ac. d. 27 Jan. inflam- 
1845, att han funnit tydliga tecken till inflammation m s juk- n ’ 
hos en Cayman. • — Vidare anmärkningar om inflam- doraar * 
mation hos kallblodiga djur gjordes af Boyer i Soc. 
d’H. Nat. de Strassburg. Institut 1845, N:o 619. 
Tauberth, om Ormars sjukdomar, se Allg. D. 
Naturh. Zeitung 1847, 226. 
Harless, om de till function olika delarne af Anatomi 
ryggmärgen hos amphibier; Mull. Arch. 1846, 74. ^logiT 
Blattmann, Mikrosk. anatomische Darst. der Cen- Nervsyst. 
tralorgane des Nervensystems bey den Batrachiern, 
Ziirich 1850. (Större utdrag häraf finnes i Miinch. 
Gel. Anz. 1850, II, 593). 
C. Ludvig, om Grodans hjertnerver, Mtill. Arch. 
1 848, 139. 
Waller, om section af Grodans nervi hypoglossi 
och glossopharyngei , samt fenomenen dervid; lnst. 
1850, 310; ur Roy. Soc. Febr. 1850. 
Brown Sequard, om Grodors förblifvande vid lif, 
om hösten, sedan man borttagit medulla oblongata; 
Fr. Vet. Ac. 22 Mars 1847. 
Owen, om papillerne och nerverne i tungan hos 
Bana och Bufo; Philos. Tr. 1849, 139. 
J. Leydy beskrifver organer hos Boa constrictor, 
som likna Paciniska kropparne; Mull. Arch. 1 848, 527. 
Czermak, om Grodans hudnerver, Mull. Arch. 
1849, 252. 
