326 
Systema 
tik. 
VI. IchthyologL 
Den reform af Ichthyologiska systemet, som grun- 
dades af J. Muller och som omtalas i Ärsb. 1844, 
p. 204 — 210, finnes utförligen framställd i Berl. Abh. 
1844, 117 — 216 (tryckt 1846). Isynnerhet afhand- 
las der Ganoiderna, som böra uppställas såsom en egen 
Ordo; äfvenså Pharyngognatherna; vidare fiskarnes fjäll, 
gälar och bigälar, samt simblåsan med afseende på dess 
värde för systematiken, hvilket allt blifvit på nyss anf. 
ställe omtaladt, och ett schema lemnas öfver hela klas- 
sens systematiska anordning, lika med det, som i ut- 
drag blifvit lemnadt i förra Årsb. p. 209, blott med 
den skillnaden, att ordn. Dipnoi ställes först. M. 
förkastar alldeles skillnaden mellan de af Agassiz an- 
tagna klasserna Gtenoider och C y cl o i der, och visar 
att inom samma naturliga familj, eller t. o. m. genus, 
kunna finnas arter med hela och med tandade fjäll , 
t. ex. genus Chromis, [Fam. Pleuronectae] m. fl., hvilket 
redan förr varit anmärkt. — Slutligen bifogas en ny 
afhandling om Ganoiderna, i anledning af sl. Am ia, 
hos hvilket Vogt funnit hjertat bildadt liksom hos 
dessa fiskar (se straxt nedan), hvarföre M. anser Amia 
höra till denna Ordo och förmodar att en ny under- 
sökning skall visa, att detta slägte äfven har Ganoi- 
dernas öfriga egenheter, t. ex. i ögats och synnervens 
bildning. Såsom ett ytterligare tillägg bifogas (sid. 
207) en öfversigt af Ganoidernas karakterer, hvartill 
hörer: spiralval vel i tarmen, gälarterians förgrenings- 
sätt, ögats byggnad, utan proc. falciformis, utan klyft 
i retina och utan choroidalkörlel. 
Ungefär detsamma, med undantag af art. om 
Amia, hade någon tid förut blifvit af J. Muller in- 
fördt i Wiegm. Arch. 1845, 91, hvarest ett vigtigt 
