Allmän litteratur. 
327 
tillägg till de föregående afbandlingarna finnes. Han 
hade nemligen funnit, att Bulbus aortee, vid hjertat 
hos Gänoider och Plagiostomer, ej blott skiljer 
sig från samma del hos de öfriga fiskarne genom de 
inre valvlerne, utan vidare, genom en yttre muskel- 
beläggning, liksom hos Batrachierna. Denna yttre be- 
läggning är tjock och består af verkliga muskeltrådar, 
med tvärstrimmor. Det slutar med bestämd gräns der, 
som valvlerna sluta inuti, och förrättar verkliga slag, 
alternerande med hjertkammarns slag. Hjertslagen drifva 
blodet in uti bulbus och arterstammen; bulbus drifver 
det, genom sin derpå följande sammandragning, vidare 
in i artergrenarne och blir tom under hjertats slag; 
den är således en tillkommen, verklig del af hjertat, 
svarande mot arteriella hjertkammarn hos menniskan. — 
Hos Benfiskarna, som ej hafva valvler i bulbus aortae, 
är denna del beklädd af trådar utan tvärstrimmor och 
utan muskelnatur. De äro väl elastiska, men kunna 
ej åstadkomma något slag, och äro ingenting annat, 
än samma sort trådar, som öfverallt bekläda artererna , 
ehuru de här bilda ett flera gånger tjockare lag. Hos 
dessa fiskar är således bulbus blott en tjockare del af 
arterstammen, men utgör ej en del af hjertat. Hos 
Cyclostomerne finnes ingen bulbus aortse; Lepto- 
cardi (Branchiostoma) sakna slutligen ett egentligt, 
centralt bjerta. 
Kort derefter gjorde C. Vogt, i Ann. Sc. Nat. 
1845, IV, 53, anmärkningar emot Mullers systema- 
tiska åsigter. Han visade nemligen att det Nordame- 
rikanska sl. Am ia, som han anser icke kunna skiljas 
från fam. Clupeae, har hjertat bildadt alldeles så, som 
Mullers Gänoider, hvilken upptäckt föranledde Mullers 
här nyss förut refererade yttrande om Amia. V. an- 
tager för öfrigt att systematiseringen endast kan byg- 
gas på Embryogenien och yttrar sig emot antagandet, 
att zoologiska karakterer äro af större vigt blott der- 
