330 
lehthyologi. 
som omgifver slutet af chorda dorsalis och af rygg- 
märgen. Af dessa fiskar förekomma följande grada- 
tioner : 
1:0 de äldsta, som helt och hållet sakna verteber- 
bildning. 
2:o med half-vertebrer, som börja med ossifica- 
tionspunkter öfver och under Ch. dorsalis och små- 
ningom utvidgas, mer eller mindre, till form af 
halfva ringar, men som aldrig hopväxa. Proc. spi— 
nosi äro enkla (”einröhrige”), inkilade mellan fast- 
sittande verteberbågar. Denna fiskform börjar i 
Trias, med Pvcnodonterne; den får i följande 
formationer mera utbildade vertebrer, ocli högst i 
tertiärperioden, der den slutar. 
3:o 1 Jura börja ben-ganoiderna, som hafva full- 
ständiga vertebrer, hvilka börja med laterala ben- 
vandlingspunkter före bildningen af proc. spinosi 
och arcus vertebrarum. Mot slutet af chorda äro 
vertebrerne ofullständiga och tyckas tilltaga i antal 
under fiskens hela lifstid. De flesta hithörande for- 
mer äro utdöda, men ännu finnas qvar Polyp te- 
rus, Lepidosteus och den förmodligen hithö- 
rande Amia. 
Hos Teleostierna (Pisces Ossei) slutar ch. 
dorsalis uti en hylsa som är förbenad, eller täckt af 
ben. De äro: 
1:o Steg ur i (”Dachschwänzer”), hos hvilka ch. dor- 
salis slutar i en broskslida, utan vertebrer, men 
betäckt af egna ”tak-ben”, som stöda sig på de 
sista vertebrerna och ligga öfver hvarandra, tegel- 
lagde, riktade bakåt. Ryggmärgskanalen fortsättes, 
liksom hos ben-ganoiderne, längre än verteberbild- 
ningen, på den nakna chorda, och omslutes af sam- 
ma broskhylsa som den. Sista vertebern är bi- 
concav. Pr. spinosi äro dubbla. 
