Nerv- 
system. 
334 Ichthyologi. 
tänderna hos några fiskar från kolformationen, och som 
han kallat Ga noi ne. Detta yttre lag utgöres blott 
af de något modifierade dentin-rören , som der inne- 
hålla något mera jord och likna emalj. O. säger sig 
redan hafva beskrifvit det i sin Odontografi, hos Haj, 
Sphyraana m. fl., men utan namn. Han säger sig 
hafva, ”i sina föreläsningar”, begagnat namnet Ga- 
noine för den emalj, som betäcker Ganoidernes fjäll 
och sköldar, och vill nu på denna grund benämna den 
varietet af dentine, som M’Coy omtalar, Vitro-den- 
tine; h vilket utbyte dock, till följe af det antagna 
bruket, icke är riktigt. 
W. C. Williamson beskrifver microscopiska stru- 
cturen af några Ganoiders och Placoiders fjäll och hud- 
tänder, i Philos. Trans. 1849, 435; — Roy. Proc. 
21 Juni 1849; — Institut 650, 95; — Fror. Tagsber. 
1850, Zool. p. 265 (ur Lond. Ed. et Dublin Phil. 
Mag. Suppl. Jan. 1850). 
Girgensohn, Anatomi och Physiologi af Fiskarnas 
Nervsystem; ett större arbete med plancher, som ut- 
gör sednare hälften af Mem. Sav. Etr. dePetersb. V. 1846. 
Agassiz, sur TEncephale des Poissons; Schweitz. 
Naturf. Gesellsch. 1845. Bull. Soc. de Neuchatel I, 
147. Anförer, att hjernan visar bestämda olikheter hos 
de olika familjerna. 
M. Rusconi fann bildningen af den del af hjer- 
nan hos Cyprinus tinca, hvarifrån N. vagus utgår, helt 
olika bildad vid ett års ålder och hos den fullvuxna 
fisken. Detta lärer stå i sammanhang med den af 
Reichert upptäckta egenheten hos samma fisk, att 
mage och tarmkanal äro försedde med muskeltrådar, 
som äro bygde såsom i de voluntära musklerna och 
sättas i verksamhet af galvanisk inverkan på hjernan. 
Mull. Arch. 1846, 478. 
Erdl, om hjernan hos Mormyrus; Miinch. Gel. 
Anz. XXIII, 403; den skall vara ovanligt stor och 
