340 Ichthyologi. 
Äfven hos de vanliga arterna af sl. Ra ja har 
ett elektriskt organ blifvit funnet, som är bildadt såsom 
hos Torpodo m. fl., men som har ett annat läge och 
ganska liten volum. Det upptäcktes först af J. Stark, 
som i korthet beskref det i Edinb. Proc. 1844 Dec. 
(II pag. 1). Derefter blef det utförligare beskrifvet af 
Robin vid Fr. Yet. Ac. 18 Maj 1846 och strax derpå 
i Ann. Sc. Nat. VII, 193 (derifrån i Ann. Nat. Hist. 
XIX p. 19 — och Fror. Not. 1 846 , 828 samt 1 847 
N:o 78 och 79. Se äfven Institut 1846. 164 ur 
Soc. Philom. 25 Apr. — • Detta organ utgöres af 2:ne 
långsträckta, nästan trinda kroppar, som ligga, en vid 
hvardera sidan af stjerten och upptaga v. p. f af dess 
längd. Hvardera af dem är 35 å 40 centim. [14 å 
16 tum] lång, fingerstjock , men smalare mot ändarne. 
Framtill äro de omslutne af ett eget muskellag, nem- 
ligen af trattlika fascikler, hörande till M. sacrolumba- 
lis; sedan betäckas de blott af huden. Ingen utförs- 
gång finnes från dem. De talrika nerverne, komma 
från stjertens spinalnerver, liksom hos Gymnotus, och 
äro mångfaldigt dichotoma samt anastomosera ofta. Dessa 
kroppar bestå af en tjock, fast hinna, och äro inuti 
fördelade i celler, hvilkas skiljeväggar utgå från den 
yttre hinnan. Till färgen äro de perlgrå, halfgenom- 
skinliga och nätlikt tecknade efter cellväggarna, som 
synas igenom. Cellerna bilda longitudinella, något irre- 
guliera och något i spiral löpande rader långsåt hela 
organet. De äro irreguliera, 3, 4 å 5-sidiga, och af 
dubbelt större bredd än höjd (då höjden räknas långs- 
efter hela organet eller raden). Hos Raja rubus är 
deras inre bredd v. p. 2 millimeter; hos R. batis äro 
de dubbelt större. De longitudinella skiljeväggarna, 
mellan hvarje rad, hafva, v. p. ^ millimeters tjocklek; 
de transversella äro blott hälften så tjocka. Hvarje 
cell innehåller en kärna, som ligger alldeles fri, men 
noga fyller cellen och har samma form som den. Dessa 
