Allmän litteratur. 
353 
C. U. Ekström, förteckning på Eattegats fiskar, 
ibid. p. 25. 
Dens. Bidrag till Fiskets historia i Sverige; ibid. 
P . i. 
Dens. om fisket i Bohuslän, Vet. Ac. Öfv. 1846, 
pp. 18 och 180, om Sillfiske; p. 248 om fiskpest 
i Kattegat, sommarn 1846. 
Dens. om fisket derst. år 1847; 1. cit. 1848, 82. 
A. Andrée, om fisket kring Gottland, Vet. Ac. 
Öfv. 1850, 112. 
Retzius, om införandet af Karp i Sverige, på 
1570-talet; Vet. Ac. Öfv. 1849, 101. 
Boll uppräknar Östersjöns fiskar i Meklenb. Arch. 
I, 80, men på ett sätt som är mera förvillande än 
upplysande; ty han uppräknar jemte de verkliga Öster- 
sjöfiskarne, icke blott en mängd sporadiska arter, som 
säkert icke tillhöra detta haf, ehuru något vilsefarande 
exemplar kan hafva råkat dit, t. ex. Scomber, Caranx; 
utan dessutom många (kanhända 20) som säkert al- 
drig blifvit funne der, t. ex. Anarrhicas, Engraulis, 
Pleuron. hippoglossus, Squalus maximus! Ehuru södra 
och isynnerhet sydvestra delen af Östersjön, vid Bal- 
terna, lärer vara betydligt rikare på hafsfiskar änden 
öfriga, större delen, så är dock Ref. öfvertvgad, att 
åtminstone 30, kanske 40 arter måste afräknas från 
de 100 som B. uppräknar. 
Rathke känner 76 fiskarter från Ost- och Vest- 
Preussens söttvatten och hafskuster, enligt förteckning 
i Neue Preuss. Prov. Blätter, II, hft. 1. 
Meynell uppräknade Yorkshires Fiskar, vid Brit. 
Assoc. 1844 (Institut 1846, p. 7). Af de vid Bri— 
tannien antecknade 250 arterna, finnas der 140. 
Oken, om de af Ausonius nämnda fiskarterna 
i Moselfloden ; Isis 1845, 5. Af de 15 arter, som 
A. omtalar, äro 12 rätt bestämde af commentatorerne. 
Arsb. i Zool. 1845 — 1850 af Sundevall. 
Mellersta 
Europa. 
